Režie:
Warren BeattyKamera:
Vittorio StoraroHrají:
Warren Beatty, Diane Keaton, Edward Herrmann, Jack Nicholson, Paul Sorvino, Maureen Stapleton, Nicolas Coster, M. Emmet Walsh, Ian Wolfe, Bessie Love (více)Obsahy(1)
Americký komunistický novinář John Reed (1887–1920) se proslavil svojí knihou Deset dnů, které otřásly světem (1920), v níž jako očitý svědek popsal průběh bolševické revoluce v Rusku v roce 1917. Zemřel v Moskvě a spolu s dalšími „hrdiny revoluce“ byl pohřben v kremelské zdi. Jeho dobrodružný život je jistě vděčným námětem pro filmové zpracování, ale je s podivem, že k němu došlo jednak v Hollywoodu a jednak na počátku 80. let, kdy komunismus ještě zdaleka nebyl minulostí. Snímek Rudí byl ambiciózním projektem amerického herce Warrena Beattyho, který nejen vytvořil hlavní úlohu, ale byl rovněž spoluscenáristou (s Angličanem Trevorem Griffithsem), režisérem a producentem. Na více než tříhodinové ploše se snažil ukázat objektivní portrét člověka, jehož idealismus byl silnější než zdravý rozum. Velkou roli ve filmu hraje ovšem jeho vztah k levicové aktivistce Louise Bryantové (Diane Keatonová), mnohdy zastiňující historické události. Revoluce v Rusku se svými krvavými následky se stala prubířským kamenem pro rozštěpenou americkou levici, jejíž rozumnější část (k níž Reed nepatřil) brzy poznala, že proklamované revoluční myšlenky a činy se čím dál víc rozcházejí. Její prohlédnutí symbolizuje postava zkušené anarchistky Emmy Goldmanové (vynikající Maureen Stapletonová), která se marně snaží Reedovi vysvětlit, že tahle revoluce k ničemu dobrému nepovede. Film má vynikající herecké obsazení i ve vedlejších rolích. Postavu dramatika Eugena O’Neilla vytvořil Jack Nicholson, výraznou úlohu byrokrata Zinovjeva ztělesnil spisovatel polského původu Jerzy Kosinski (mj. autor zfilmovaného románu Byl jsem při tom) a v roli polského radikála Karla Radeka se objevil tehdy v emigraci působící český herec Jan Tříska. Epický děj snímku je prokládán vzpomínkami pamětníků (v titulcích nazývaných „svědci"), kteří glosují probíhající události; objevuje se mezi nimi několik významných osobností, mj. proslulý spisovatel Henry Miller, známá novinářka Adela Rogers St. Johnsová, spisovatelka Rebecca Westová, novinář George Seldes nebo herec, scenárista a producent George Jessel. Ze zjevných důvodů se nemohlo natáčet v autentických exteriérech, a proto ruské scény vznikaly ve Finsku a ve Španělsku. Film byl ve své době vysoce hodnocen odbornou i laickou veřejností (byl dokonce přirovnáván k Leanovu Doktoru Živagovi), o čemž mj. svědčí i dvanáct oscarových nominací, z nichž snímek nakonec obdržel tři zlaté sošky – Warren Beatty za režii, Vittorio Storaro za kameru a Maureen Stapletonová za ženský herecký výkon ve vedlejší roli. (Česká televize)
(více)Recenze (52)
Zřejmě životní dílo herce a režiséra Warrena Beattyho. Životopis amerického novináře a socialisty Johna Reeda byl jeho vysněným projektem, s přípravami na něj (rozhovory s pamětníky, které filmem průběžně prostupují) začal již počátkem sedmdesátých let. Beatty se sám obsadil do hlavní role a film režíroval. Reed byl levicový novinář, který je dnes známý svými reportážemi z Mexické revoluce v desátých letech minulého století a hlavně knihou "Deset dnů, které otřásly světem". V té popsal Říjnovou revoluci, jejíž byl přímým svědkem. Tato ruská epizoda Reedova krátkého života a léta jí bezprostředně předcházející a následující jsou časovým pásmem filmu. Mexickou etapu připomíná jen úvodní záběr. Pak se přesunujeme do salónů, kaváren, hospod, knihami a zpola potištěnými papíry zaplněných bytů a na dělnická setkání, na nichž levičáci - umělci, novináři, straníci - a anarchisté rozebírají své postoje k socialismu, k postavení žen ve společnosti, k válce probíhající v Evropě a účasti USA v ní; baví se a žijí ve společenství, které tehdejší dobu pobuřovalo (Greenwich Village); v tomto prostředí se Reed setkává se svou životní družkou Louisou Bryantovou (Diane Keatonová). Jejich partnerský svazek a těžkosti, které provázejí soužití dvou inteligentních, vzdělaných, svobodných a ve společenském i politickém životě angažovaných lidí, tvoří spolu se zmíněnými historickými událostmi obsah filmu. Tyto dvě oblasti, partnerství (a později manželství) a politika se velmi citlivě střídají. Po jedné roztržce se pár rozděluje a teprve ruská revoluce, jíž jsou coby spolupracující novináři svědky, je znovu smíří. Tato "ruská" pasáž filmu je je jeho vrcholem - zejména scéna, při níž se Reed rozohní řečněním na bolševickém setkání, vrcholící pochodem revolucionářů městem za zpěvu internacionály, vlastní revolucí a smířením manželského páru, je pro mě jedna z nejúžasnějších ve filmu vůbec (ne snad proto, že bych byl sympatizoval s komunisty - naopak - ale tyto scény zobrazují revoluční nadšení a bláhové naděje lidí - tehdy se však jevící jako už-už dosažitelné - lépe než cokoliv zfilmovaného, co jsem kdy viděl). Po životním zážitku z revoluce se Reed definitivně stává politikem, zapojuje se do práce v rozštěpené americké Socialistické straně a znovu se vrací do Ruska. Chatrné zdraví ho ušetří zhroucení jeho snu, kterého si při druhé návštěvě začínal všímat, i když si ho nepřipustil ("Není to takové, jaké jsme si to představovali. Ale kdybys to teď vzdala, k čemu byl tvůj život?") Vyhnul se tak i ostudě (z dnešního pohledu), která potkala mnoho jeho souputníků, levicových intelektuálů - nekritickému obdivu k ruskému impériu. -- 'Rudí' mají velice kvalitní scénář. Dialogy jsou inteligentní a hutné, o některých replikách budete přemýšlet dlouho po skončení filmu. Na vrchol film vynášejí též herecké výkony - nejen hlavních představitelů Beatyho a Diane Keatonové, ale též řada vedlejších rolí je skvěle zahrána - např. Nicholsonův cynický básník a dramati ()
Priveľmi dlhý - vyše trojhodinový film o novinárovi Johnovi Reedovi (10 dní, ktoré otriasli svetom) a ruskej revolúcii. Tvorcovia balansujú na hrane medzi filmom a dokumentom. ()
Ľahko možno predpokladať, v akej zaťažkávajúcej pozícii sa Beatty ocitol. Natočiť viac ako trojhodinový, historicko-politický film, pri svojej režisérskej samopremiére, s nákladnými scenériami a veľkým štábom a v neposlednom rade o tematike "červených" intelektuáloch z predmestí amerických veľkomiest. Snímok nie je autorsky čitateľný, má takú akademickú gradáciu, našťastie je argumentačne objektívny a nechá diváka sledovať vývoj udalostí a životy postáv, z ktorých si môže následne spraviť úsudky. Na pozadí anarchistickej revolty bolševickej revolúcie v cárskom Rusku sledujeme aj argumentačné rozpravy amerických komunistov-socialistov ako aj ich rozmarné romániky. Film možno nazvať príbehovo komplexným a remeselne náročným na spracovanie. ()
Rozhodně zajímavý politický film, který mě ale tolik neodrovnal právě proto, že se jedná o politický film, což rozhodně není žánr, který bych za každou cenu vyhledával. Herecky je to ale skvěle zvládnuté, co je ale zajímavější, tak to je skvělá režie a forma prostřihů s výpověďmi skutečných osobností. Ono to překvapivě funguje, a to také jako dějotvorný prvek. ()
Velice povedený film o levicovém novináři Johnu Reedovi. ()
Zapálené proudy zvedají stavidla, vypouští pravidla. Budí údy, bo/u/ří pudy. ()
39. Zlatý Glóbus za rok 1981 - cena (1) - *Nejlepší režie - Warren Beatty + nominace (6) - Nejlepší film (drama), Nejlepší herečka (drama) - Diane Keaton, Nejlepší herec (drama) - Warren Beatty, Nejlepší herečka ve vedlejší roli - Maureen Stapleton, Nejlepší herec ve vedlejší roli - Jack Nicholson, Nejlepší scénář - Warren Beatty ()
Vražednou délku snímku Rudí zachránila především Diane Keaton, a to nejen svým hereckým výkonem, ale i oduševnělou krásou. Snad nikde jinde jí to neslušelo víc. Warren Beatty si dle mého názoru ukousl příliš velké sousto, které mu někde uprostřed filmu uvízlo v krku. Je až s podivem, že se relativně se ctí dobelhal k závěru. Tím mám na mysli hlavně jeho scenáristickou a režisérskou práci, herecky mu nemohu v podstatě nic vytknout. (60%) ()
Pre mňa viacmenej nezaujímavý svet lavičiarskych voľnomyšlienkárov, ktorí si naviac sťažujú svoje osudy vlastným priamym pričinením. Film dopláca aj na svoju obrovitánsku stopáž; strihač mal asi voľno. 60 minút dole minimálne. Hlavne úvod je plný nudného balastu. Kým sa film dostane k veci, uplynie strašne veľa času. Dokumentárne vsuvky komunistických dôchodcov, ktorí pri prepočítaní rokov mohli byť v danom čase deťmi, max. puberťákmi, pôsobia zbytočne až rušivo. Síce to vyzeralo aj na menej ako 3 hviezdy, ale mierne gradujúci záver a celkom dobrý Beattyho výkon zdvihol celkový dosť nudný dojem. ()
Perfektná Beattyho réžia a dokonalé herecké výkony povyšujú tento nekonečne dlhý film o triedu vyššie... ()
Tři hodiny dlouhý film ve kterým se to pořádně rozjede až poslední hodinu. Jako dokument, by to bylo určitě daleko lepší. ()
V poslední době jsem viděl tři filmy odehrávající se během Říjnové revoluce. Jeden z pohledu Imperátora vší Rusi sledujícího rozpad své mocné říše, druhý z pohledu prostého občana smeteného koly revoluce, a pak tento, z pohledu zahraničního novináře, jemuž se plní sen o komunistické utopii. Musím říct, že Beattyho verze je určitě nejslabší. Úvodní hodina by se dala v klidu sestříhat na pět minut, a výpovědi by to vůbec neuškodilo a tempu jen prospělo. Paradoxně je na celém filmu nejsoudržnější a nejkvalitnější. Zbytek těží z opulentní výpravy a atmosféry revolučního kvasu, ale nekonečné teoretizování a úmorný popisný styl ji hrozně ubližují. Tu čtvrtou hvězdičku jsem dal za Jacka Nicholsona. ()
Silné drama, které vyzobrazuje situacii v americe a rusku před 1.sv. válkou. Jack Nicholson měl nádhernou roli, ale vše se to tu točili kolem Diene Keaton. Sice jsem se trochu ztrácel, trošku to nudilo, ale takových filmů si vážím. ()
warren beatty a diane keaton vytvořili v rolích jacka reeda a louise bryant jedny z nejživotnějších postav v dějinách kinematografie. ()
Tříoskarový a tři a čtvrt hodinový celkem známý film o bolševismu. Film který si dovolil dát Nicholsonovi vedlejší roli a Hackmanovi štěk. Docela jsem se na to těšil, ale výsledek byla doslova úmorná nuda s vražednou délkou, kterou nezachránili ani solidní herecké výkony. Předně ten film není o komunismu, je to americkém bolševikovi Reedovi a jeho pohledu na komunismus a ruskou revoluci. A protože režisér nikam nespěchá, skoro hodinu a půl se to utápí v žvanění salóních levičáků v USA, k tomu milostný trojúhelník - který na tom paradoxně byl nejživotnější. A jakémukoliv ponoření do příběhu brání dokumentární vložky s "mluvícími hlavami". V Rusku to sice na chvíli chytne spád, ale pak to umře na další nekonečné žvanění na schůzích či shromážděních. Navíc jsem čekal nestranný pohled, ale marně. Hrdina sice v Rusku čelí pár nesnázím, ale je komunista do morku kostí, zprávy o 4 milionech mrtvých odbývá slovy o nutnosti obětí v revoluci a horší je, že nějaký pohled z druhé strany se tu prakticky neobjeví. Čímž se z toho stává podobná agitka jaké se točily u nás, jen profesionálněji natočená a zahraná. Divím se úspěchu v kinech v USA, divím se Oscarům (Stapletonová tu má asi 10 vět) a ve finále jsem si s úlevou řekl něco o dobrým komunistovi. 2*. ()
Dlouhý a nudný film jak cesta autobusem do Ruska. ()
Beattyho nejde neobdivovat za to, co dokázal napsat, zahrát, produkovat a natočit. Tenhle projekt si po více jak deseti letech příprav vydupal ze země a na tom filmu je vidět, že s ním strávil moře času. Každá scéna je do nejmenšího detailu vypiplaná. Dialogový výměny jsou strhující, i když nejspíš nebudete souhlasit s tím, co postavy říkají. Bez vyjímky výborně zahraný (dokonce přijde i Igor Hnízdo!), ale všechny si maže na chleba nezvykle uměřený Jack Nicholson jako spisovatel/alkoholik Eugene O'Neill. Asi by to šlo o půl hodiny zkrátit, ale netroufnu si říct, co by mělo jít pryč, protože pak by to taky mohlo přestat fungovat. Vlastně je to legrační - tříhodinový film o partě komoušů, natočený za těžký prachy Charlese Bluhdorna, jednoho z nejtvrdších kapitalistů a vykořisťovatelů, co kdy šéfoval hollywoodskýmu studiu. Takže joke's on you, proletáři! I přes všechna pozitiva to ale není Beattyho mistrovský dílo - tím se stal až o sedmnáct let později Bulworth. ()
Netroufam si hodnotit, nebot jsem film nevidela od zacatku, ale rozhodne byl pusobivy. Trochu moc dlouhy, rozvlekly, politicky, ale silny. ()
Otravný komunista a idealista si našel otravnou feministku uznávající polygamii, a začali spolu strkat nos do věcí kterým nerozumí. Nám jich má být líto, a máme je chápat. Akorát to v mladých lidech vzbuzuje pocit, že komunisti byli v podstatě jen hodní lidé, kteří si přáli hlavně spravedlnost, a potom je to vede k mylným závěrům že nám za totality bylo lépe. Jestli něco fakt hodně nesnáším, tak pak jsou to mladí nadšení Američtí komunisté, kteří nemají ani ponětí o tom, co to slovo v reálném světě obnáší. Nechutně se angažovali, měli ty své přednášky, jezdili do Ruska, a mysleli si že podporují pracující lid. Idealisti pitomý! Američané mají tu hroznou vlastnost že se od svého vzniku (....Kdy ukradli zem Indiánům...) stále musí montovat do problémů cizích lidí, a cizích zemí pod záminkou že je zachrání. Tihle lidé si seděli doma pěkně v teplíčku, většinou pocházeli navíc z bohatých rodin -většinou umělci- a najednou si smysleli, že jim bude hrozně líto pracujícího lidu, a honem se pustili do budování socialismu, podávali si ruce s Leninem, a vůbec si neuvědomili jaké strašné, šílené věci se dějí v Rusku, Polsku, na Ukrajině, v Česko-Slovensku.... Warren Beatty i Diane Keaton jsou dobří, herecky mě baví. Taky speciální díky za účast Jana Třísky, a taky mě tenhle film ještě více utvrdil v mých názorech, a inspiroval a motivoval mě k většímu zájmu o okolní problémy. A přesto že tento film ukazoval že následky těchto kroků byla strašlivé a krvavé, dvě hlavní postavy byli nesympatické, a pro normálně smýšlejícího člověka neomluvitelné. A proto tak nízké hodnocení, lidská hloupost se omlouvá už příliš dlouho. ()
Reklama