Režie:
Koldo SerraKamera:
Unax MendíaHudba:
Fernando VelázquezHrají:
James D'Arcy, Jack Davenport, María Valverde, Burn Gorman, Irene Escolar, Álex García, Joachim Paul Assböck, Bárbara Goenaga, Ingrid García Jonsson (více)VOD (2)
Obsahy(2)
James D'Arcy, Maria Valverde a Jack Davenport se představují ve válečném dramatu režiséra Kolda Serry. Film vypráví příběh městečka, které bylo během španělské občanské války neustále bombardováno, a zachycuje cestu amerického novináře Henryho (D'Arcy). Ten spojí síly s místní cenzorkou tisku Teresou (Valverde) a slíbí, že se stane hlasem města zahlceného politickou byrokracií a propagandou. Když však Němci napadnou Guernicu, svoboda tisku se stává minulostí... (Cinemax)
(více)Recenze (20)
Trochu jsem se bál zbytečného cukrování, ale mé obavy se ukázaly jako liché. Sice se tu najde několik motivů charakteristických pro laciné romanťárny, ale o tomhle film primárně není a vzdor názvu to není ani tolik o Gernice. Já to vidím spíš jako štědře dotovanou ukázku toho, jak to vypadalo ve Španělsku během občanské války. Ačkoliv se Serra mírně kloní na republikánskou stranu, líbilo se mi, že z von Richthofena a Němců nedělá démony a zároveň ukazuje, že i na té "správné" straně nebylo všechno košér, když tam pobíhali čekisti mající volnou ruku. Postavy a jejich příběh tomu všemu dávají jen rámec, který není nějak nápaditý a dá se předvídat, ale na druhou stranu nijak neuráží. I díky obsazení. D'Arcy sice působil poněkud ospale, ale dalo se to snést, María Valverde byla skvělá a můj oblíbenec Burn Gorman ztvárnil opět dokonalého bastarda, tentokráte ve službách sovětské rozvědky. Za mě velká spokojenost. 80% ()
Přikláním se určitě k poslední větě uživatele MartinezZ, že potenciál byl pohřben pod troskami. Působil na mě příliš umělohmotně a ačkoli se tam ty hlavní události skutečně odehrály, tak jsem se žel vůbec nechytala. Ani romance vrytá mezi řádky, ani Picassův obraz se mnou nikterak nezacloumaly a to je vážně škoda ()
Svým způsobem něco jako španělské Lidice - pompézní dobový velkofilm za (na evropské poměry) velké peníze, věnovaný domácímu historickému traumatu, které je dodnes živé. Místo charismatického Rodena je zde ovšem nevýrazný James D'Arcy (který jako by mimochodem z oka vypadl Vojtěchu Dykovi), který byl mně osobně extrémně nesympatický (věčně nalitý pisálek od novin, který v sobě ztělesňuje snad všechna klišé, jaká si lze s takovou postavou spojovat) a u něhož není ani moc jasné, o co mu vlastně jde (ve filmu jsem nevysledoval nějakou jeho dramatickou potřebu, která by ho motivovala k nějaké akci - v tom filmu je až pohříchu pasivní, vyjma samotného závěru, kdy hledá vězněnou Teresu). Romantická linie jeho milostného sblížení s Teresou zde působí nevěrohodně a značně nuceně, jako by ji k té linii válečných událostí scenárista připsal prostě proto, že se to u takového filmu očekává - já si obecně myslím, že největší slabinou tohoto filmu je právě scénář, který je mj. plný nejrůznějších žánrových klišé a velkorysý prostor téměř dvouhodinové stopáže nevyužívá tak, jak by mohl. Pokud jde o zmíněný velký rozpočet, neměl jsem zrovna pocit, že by to na výsledku bylo nějak vidět - ve filmu nejsou žádné velké davové ani bitevní scény (například na záběrech z trhů - u nichž dodnes ani není jisté, zda se vlastně konaly - vidíme pár ušmudlaných stánků a hrstku nakupujících, ačkoli se reálně v Guernice tou dobou mohly pohybovat tisíce lidí, a pokud jde o samotné trikové záběry leteckého bombardování města, ty jsou jen pro smích, jak moc lacině vypadají). Můj celkový názor na ten film je, že nějak moc nechápu, proč vlastně vzniknul - ó ano, samozřejmě pokud si člověk odmyslí to 80. leté výročí od vybombardování Guerniky, které bude příští rok - filmů z té doby bylo podle mě natočeno už dost (osobně je už nemůžu ani vystát, jak jsem jimi přesycený), a nevidím důvod, proč na svět přivádět další, když to stojí takové peníze a když naše současnost přetéká bezpočtem zajímavějších námětů. Btw. tohle je asi první film, ve kterém mě María Valverde (má nejmilejší herečka, kvůli níž jsem film vyhledal a zhlédl) nebavila, což taky o něčem vypovídá. ()
"Gernika" je podľa mňa film, ktorý je síce trošku sklamanie, ale na druhú stranu si nemyslím, že by to diváka otrávilo, alebo niečo podobné. Nie je tam podľa mňa nič vyslovene zaujímavé, ale rovnako ani nič iritujúce. Príbeh Gerniky je tu viac-menej na okraj a miesto toho sa tu dej sústredí na love story v období, kedy útok nastane mezi americkým novinárom a španielskou cenzorkou. Funguje to medzi nimi okey a myslím, že majú medzi sebou aj nejakú tú chémiu. Problém je, že vo filme je obrovské množstvo klišé a celé to pôsobí ako keby sme si dali skutočnú udalosť do červenej knižnice, lebo takto to bude silnejšie. A zapracuje to na emócie ako napríklad v "Pearl Harbor". Tento film je ale ku jeho kreditu kratší a menej iritujúci. Je tu možno pár dobrých momentov v záverečnej časti, kedy nastáva bombardovanie, no nemyslím si, že stoja za váš čas, ak chcete niečo skutočne silné. Ak ale chcete vidieť obyčajný romantický film z vojnového prostredia, toto bude pre vás a užijete si to. Na mňa tam bolo príliš veľa klišé. Hodnotenie: C+ ()
Veľmi priemerný film, kde to nie je len o tom bombardovaní, ale aj živote predtým. Isté je len jedno, že v tom úchvatnom výbere v španielskej občianskej vojne medzi spitými boľševikmi a bezcitnými fašistami to bola voľba medzi hovnom a lajnom a divím sa, že niekto sa vôbec postavil na nejakú stranu a ešte bol ochotný za to aj zomrieť. Film sa ale snaží byť objektívny a to mu slúži ku cti. ()
Kolegové to zmiňují, nejvíc stanyslaw. Taky jsem z hrané monumentálnosti a výpravnosti měl pocit, že ČT natáčí televizní film na výročí vypálení vesnice. Celkově je to odfláklé, komparz je hrozně cítit, zápletka milostné linky jak pěst na oko, a jestli se Luftwaffe chovala ve Španělsku takhle, není divu, že jim to v roce 1939/40 tak šlo. Maria má jedinou nahatou scénu zakopanou v násilí, to měl režisér radši ukázat její filmovou sestřenici, Irene Escolar. Měla by er. premiéru. ()
Ničím zásadní romantický film ve válečných kulisách, který nebude novým Anglickým pacientem, přestože se snaží tvářit důležitě. ()
Hodně nevyrovnané. Snaží se akcí a destrukcí zbytečně dohánět hollywoodské filmy a zapomíná to na základy jako je slušný scénář. Ten ze začátku působí dost nudně a vážně mu trvá, než diváka vtáhne. Na postavy je film také celkem slabý, kromě Maríy Valverde, která je ale moje osobní favoritka, mě nikdo z herců nezaujal výkonem, ani tím koho hrají. Gernice by prospělo, kdyby se více soustředila jako Lidice na své skutečné obyvatele, než cizí novináře. Škoda, mohlo to být lepší. ()
Na to, jak dramatická je spanelska občanská válka, to tvůrci uchopili dost nudně. Nebavila mne žádná z hlavních postav. Oceňuju, že ukazujou ty špatný na obou stranách, ale to mi prostě nestaci. ()
Nebylo to nijak špatné, jen to nebylo nijak ničím zvláštní. O samotném osudu Gerniky film vůbec není, samotné město leží na okraji příběhu a kdyby se jmenovalo jinak, vůbec nic by se nezměnilo, protože celá ta předesílaná a očekávaná hrůza na pozadí lidských osudů, jež měla všem a všemu obrátit životy, nepřišla a vyšumělo to pár letadýlky a v tomto ohledu zřejmě dosti tenkým rozpočtem. Naopak jde o klasickou romanci válkou a životem válečného korespondenta unaveným D'Arcym se španělskou cenzorkou, která má hlídat, aby se ven nedostalo ani jediné slovo o tom, kterak republika prohrává, jenže je to všechno klasicky červenoknihovnicky zamotané a závěr doslova nemocný, klišé jak z nějaké středověké tragédie ochotníků. Dá se to vidět a nebudete moc ani umírat nudou, ale to díky tomu, že budete čekat, jak se to vyvrbí. Jenže se spíše jen shrbí a potenciál zůstane pohřben kdesi pod troskami. ()
Taková hezká válečná romance, která se snaží ukázat, že tu jede na realismus, anebo minimálně na to, aby ukázala z té války něco skutečně hnusného. V pár scénách se tohle daří, ale nemůžu si pomoct, já jsem měl pocit, jako kdyby tohle byl válečný snímek podle nějaké šablony. Jako kdybych něco takového už viděl... ()
Pri takýchto filmoch mi zvyknú aj oči slziť, no nestalo sa. Neviem čo tomu chýbalo. Drámy tam bolo až - až. Herci sa tiež snažili. Jedno pozretie však určite nikomu neuškodí, predsa len ide o významnú historickú udalosť, ktorá ovplyvnila dejiny Španielska na pár desiatok rokov. ()
Nebavil ma tento film po žiadnej stránke. Je to síce pekne natočené a veľmi neštandardne na španielov, ale nebavil ma. Záver to má ale fajn. 2 z 5 ()
scénář je až příliš jalový.Bez nápadu a nějaké plodné myšlenky.O hercích se raději nezmiňuji ()
"Môžete zistiť, že čo sa jej stalo. Ale skutočnú pravdu vidíte na jej tváre.“ Osobné hodnotenie: 70% (***) ()
Schématické až primitivní. Jako Rusáci jsou tvrdí a tupí stalinští zmrdi, Němci parodie na Němce, cynický Emeričan prozře vinou ohnivé Španělky (popravdě Valverde tentokrát nic moc oheň), modýlky letadýlek srandovní. Bože jak zrovna toto téma by potřebovalo scénář, režii a sem tam nějaký herecký výkon. ()
Z viděných filmů o Španělské občanské válce zatím dílo dějově nejslabší. Jednak tu máme vztahovou linku, ta vskutku vyniká originalitou, on silně načichlý cynismem a více než mírně unavený životem i svojí prací a ona mladá, plná elánu a ideálů … tak to tu ještě opravdu nebylo. Naději a víru pro onu mladou ženu zosobňují levicové ideje republiky, v praxi slečna je realizuje v tiskovém středisku, které kontroluje (pod dohledem sovětského poradce), zda ve Španělsku hostující novináři informují okolní svět o situaci ve Španělsku v souladu s republikánskou pravdou. Tato dějová linka o jednom z mnoha tiskových propagandistických center republikánů neskrývá vliv komunistické kontroly nad psaným slovem v republikány ovládaných částech Španělska; přítomnost sovětských poradců naznačuje, jaký by byl osud Španělů (i Basků) v případě vítězství republiky. Do této linie se promítají i ozvěny dějů ze vzdáleného Sovětského svazu, stalinistické čistky, i u sovětských poradců byla prověřována jejich pravověrnost. Mezitím se německá Luftwaffe, Legie Condor (a v realitě i italské letectvo Aviazione Legionaria) připravuje podpořit španělskou armádu, pokračující v osvobozování území, doposud ovládaného republikány. Cílem náletu má být strategický opěrný bod republikánských jednotek, baskické město Guernica. Rozhodl o něm velitel legie plukovník von Richthofen po poradě se šéfem štábu generála Moly, plukovníkem Vigónem. Není známo, zda o cíli náletu Mola předem věděl, generál Franco rozhodně ne. Zničení svatého města v katolickém Baskicku se hluboce věřícímu Frankovi špatně vysvětlovalo. Němci ovšem o historickém významu města nebyli informováni, pro ně šlo o legitimní cíl, i když účelem náletu bylo především nahnat strach. Pro německou Luftwaffe byl rozhodujícím cílem náletu na Guernicu, ve filmu vyřčeným, nácvik bombardování civilních cílů, civilního obyvatelstva, za účelem celkové demoralizace nepřítele. (Toto potvrdil po porážce Německa i bývalý vrchní velitel Luftwaffe: „Španělsko mi dalo příležitost vyzkoušet Luftwaffe.“) Nálet, který započal v pondělí 26. dubna 1937 před pátou hodinou odpoledne, probíhal v několika vlnách. Jestliže první letadla ještě nezpůsobila větší škody, další vlna letadel již proměnila v ruiny přibližně 70 % města. Toto by tedy měla být hlavní dějová linka - vybombardování Guerniky; ve filmu jde ovšem spíše jen o kulisu, ve které cynismu a únavy ze života zbavený on hledá svůj ideálů plný a ideální protějšek. No ano – film spadá spíše do kategorie romantický, než válečný. Závěrem se podíváme na kubistický černobílý obraz od Pabla Picassa, nazvaný (dodatečně) „Guernica“, který si u malíře již dříve objednala republikánská vláda a za nějž mu i zaplatila nemalou sumu; vzhledem ke stylu obrazu, může být námětem opravdu cokoli: býčí zápasy, alegorie války, vztahy mezi mužem a ženou (jak zní jeden z novějších výkladů). ()
Celkem nezáživný příběh ze španělské občanské války, který ukazuje, že komunisti jsou svině všude na světě. Efektivně podané zničení Guernici se koná až v úplném závěru a je podané dost na efekt, ale nakonec jo, celkem to ušlo. ()
Španělská občanská válka, Finská válka, neustálé problémy na hranicích Rusko/Polsko, zbrojící Áda, bylo dost náznaků toho, kam se Evropa v té době hnala. Film Gernika vše jen slabě nastíní na pozadí jakoby romance. Nudou se prokoušeme ke konci, který stejně víme. Závěr: nedoporučuji. ()
Absolutně jsem to nepobral. Kamera dobrá, herci dobří, ale scénář je, jako recept od Lády Hrusky ()
Reklama