Režie:
Ernst LubitschScénář:
Samson RaphaelsonKamera:
Edward CronjagerHrají:
Gene Tierney, Don Ameche, Charles Coburn, Marjorie Main, Laird Cregar, Spring Byington, Allyn Joslyn, Eugene Pallette, Signe Hasso, Louis Calhern (více)Obsahy(1)
Elegantní, usměvavý sedmdesátiletý Henry Van Cleve před branami pekla trpělivě vysvětluje Jeho Excelenci, že během svého života byl velký hříšník. Proto si dobře uvědomuje, že po smrti vlastně ani nemůže nikam jinam patřit. Už jako dítě byl matkou a dědečkem jen rozmazlován, stejně jako později mladou vychovatelkou a učitelkou francouzštiny, jež rychle objevila jeho věčnou nechuť k učení, každodenním povinnostem a velkou slabost pro krásné ženy. V den jeho dvacátých pátých narozenin se však přihodilo něco co změnilo jeho život. Tehdy Henry potkal na ulici půvabnou tmavovlásku Marthu... (oficiální text distributora)
(více)Recenze (23)
někdy tři hvězdičky znamenají průšvih, tady jde o vtipný film na velmi slušné úrovni, na čtyři to ale bohužel nestačí... ()
Oscar 3 nominace: Nejlepší film, Režie, Kamera ()
Z ústředního nápadu s hříšníkem kajícím se před branami pekla mohlo být podle mne vytřískáno podstatně víc. 70% ()
Typický Lubitsch rozvíjející svoji filosofii o šťastném manželství, kterému poněkud sukničkářské založení milého chotě zase až tak uškodit nemůže. Dost ostrá komedie, jejíž společenské šlehy působí i dnes. Postava Henryho Van Cleva by jinde než už Lubitsche ve čtyřicátých (ale i v padesátých nebo šedesátých letech, nejednalo-li by se třeba o Wildera) dopadla silně na ústa a rozhodně by se napravila. Jako výborně zrežírovaný, nápady sršící snímek se zajímavě provedeným tématem Láska není hřích funguje stále. ()
Laskavá a celkem usměvavá ale trochu jízlivá společenská komedie o muži(Don Ameche) který se po své smrti dobrovolně vydává na cestu do pekla.Nejlepší byl stejně ten ďábel v podání Charlese Coburna.Jediný a krásně citlivě barevný film E.Lubitsche no když uvážím že u nás byl první barevný film až roku 1947 a to sice Jan Roháč z Dubé tak to měli americké filmové společnosti v tomto měřítku neméně velký náskok.Po právu byl také kameraman Edward Cronjager téhož roku nominován na oskara kdy mu jí ale vyfoukli Hal Mohr a W.Howard Greene a to ze snímkem Fantóm opery.No hodnotím lehce za 3* ale ve srovnání s lehce nadprůměrnou Ninočkou tady přeci jenom něco málo chybí. ()
Tahle vtipná, lehce melancholická, ale taky po lubitschovsku drzá meditace nad lidským životem mi přijde mnohem zábavnější a inspirativnější než jeden nejmenovaný současný oscarový trhák. ()
Nádherný mix komédie, romantiky ,drámy a úvahou nad životom. A medzi každým žánrom preskakuje obdivuhodným spôsobom. Krásny film, ktorý dokážu(dokázali?) natočiť iba v Hollywoode.8/10 ()
Velmi milá a vtipná komédia.Skvele som sa bavila-"my si bereme Marthu,vy si nechte Mabel":)). ()
Prvá polovica po útek Gene Tierney je fantastiká a plná chytrých hlášok, ale druhá časť je o poznanie slabšia a celkový koncept byrokratického predpeklia je s výnimkou úvodnej scény nevyužitý. 7/10 ()
Ano, krásný příběh, ale celou dobu jsem si říkal – co mi tam chybí? Víc humoru? Holt má lehce vážnější podtext – byť na francouzskou služebnou a výborného Charlese Coburna v roli dědy nezapommenu. Svižnější tempo? Možná, ale to není zásadní nedostatek. Až v závěru mi došlo, že mi chyběla nějaká větší zápletka, konkrétní cíl. Pointa filmu totiž nebyla v řešení nějakého problému, ale jen odvyprávění poučného příběhu; a já mám rád cíle. # [viděno: monitor, EN sub] # příběh *** | hudba **** | humor * | akce - | napětí - | pustil bych si znovu *** ()
Nebavilo mě to. Uznávám, že úvodní scéna s peklem je fantastická a výtvarně ohromující, dialog mezi vládcem pekel a Van Clevem sem tam má jiskru, ale jak začne ta vyprávěnka o ženách a jak se k nim chovat / nechovat, ani ty barvičky to nezachránily před natahovanou nudou. ()
Lubitschova romantická komédia je milá, vtipná, krásne nasnímaná a zábavná záležitosť. Ale len jej prvá polovica, tá druhá sa sa začala potkýnať, až sa dostala do logického záveru. Škoda toho nevyužitého potenciálu, dávam to však na vrub divadelnej predlohy maďarského autora Leslie Bush-Feketeho. ()
Je to film o bloudění? Roland Barthes definuje bloudění (errance) takto: "Ačkoli je každá láska prožívána jako jedinečná a milující subjekt zavrhuje představu, že by se mohla opakovat později jinde, někdy se sám přistihne, že pociťuje jisté rozptýlení milostné touhy; tehdy pochopí, že je až do své smrti odsouzen bloudit od lásky k lásce." Ano, je to film o bloudění. A film je to skvělý. ()
Krásné skloubení různých žánrů - má to vtip, myšlenku, šmrnc a lásku. Co víc si přát? Příjemný film s výborným hereckým obsazením. ()
Len priemerna komedia od Ernst Lubitscha, Charles Coburn bol ale slusny diabol, to jo . 60 % ()
Zacatek vypada velmi slibne a jede ve sviznem tempu. Postupem casu me ale film zacal nudit, ostatne jako vsechny Lubitschovy filmy. Nejvetsi zklamani jsou masky, ty jsou uplne mimo. Presto si tato komedie drzi solidni standard. ()
"Chlapče, vžij se do mé situace! Jsem sám, ty jsi samá obchodní cesta a být každý večer v tomhle velkém domě sám... Víš, co to je?" "Vždyť to nevíš, protože nikdy nejsi doma!" "Umím si to představit." ()
Vyborne vystavena a opravdu jizliva (toto slovo by me nenapadlo, ale videl jsem ho v okolnich komentarich a je presne..) romanticka komedie. Nejvetsi strelci jsou Charles Coburn a Eugene Pallette, a samozrejme jako vzdy prekrasna Gene, nebo mene vidana Helene Reynolds. Pokud jste tady sebrali odvahu na dvouhodinovou konverzacni zalezitost odehravajici se kolem roku 1900, smele do toho... :-) P.S: jediny co bych "jako vytknul" je to, ze Gene proste nemuze hrat sedesatiletou, protoze i kdyz ji namaskujou, je porad prilis krasna...taky ji tu bylo dvacettri let...a druha vec, ze hlavni hrdina-milovnik a zaletnik vypada jako Ladislav Pesek. :-) ()
Čtvrtá komedie Lubitsche, kterou vidím a opět super. Tentokrát se po komunistech a nacistech setkáváme se samotným vládcem pekel, kterému hlavní hrdina po smrti vypráví svůj životní příběh. Je to vlastně trošku melancholická konverzačka, ale ty dialogy a scény jsou napsány s takovou lehkostí a hlavně moderností, že film profrčí do konce, ani si nevšimnete jak. A některý hlody jsou báječné - například když patnáctiletému hrdinovi vysvětluje francouzská vychovatelka, že v roce 1887 je už moderní svět a pusa neznamená, že si ji musí vzít. Nebo jak ho jako stárnoucího seladona odpálkuje zkušená tanečnice-zlatokopka. Nejvíce mě ovšem dostala rodinka podnikatele s hovězím, která si posílá vzkazy přes sluhu a kde u vstupu stojí obrovská socha krávy :) Zkrátka pohoda a navíc s mladým Donem Amechem (různí dědkové v Záměně, Zámotku ad.). Komedie roku 1943. ()
Lehce sžíravá, spíše melancholická komedie plná brilantních dialogů, která na konci hodně ubírá plyn, ale ani na chvíli nenudí. ()
Reklama