Režie:
Arthur PennKamera:
Burnett GuffeyHudba:
Charles StrouseHrají:
Warren Beatty, Faye Dunaway, Michael J. Pollard, Gene Hackman, Estelle Parsons, Denver Pyle, Dub Taylor, Evans Evans, Gene Wilder, Owen Bush, Patrick Cranshaw (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Americký film režiséra Arthura Penna Bonnie a Clyde patří dnes již do zlatého fondu světové kinematografie. Příběh dvou sympatických lupičů se odehrává v Americe třicátých let a je založen na skutečných událostech a skutečných postavách. Bonnie Parkerová se narodila v Roweně v Texasu roku 1910. Roku 1931 pracovala v kavárně. Pak se dala na dráhu zločinu. Clyde Barrow pocházel z rodiny nájemce půdy. V mládí vyloupil benzínovou pumpu. Byl odsouzen na dva roky, ale roku 1931 byl propuštěn za dobré chování. V tomto okamžiku začíná vlastní filmový příběh zločinecké dvojice, který je pojat spíše baladicky a s jistým nadhledem, aby pak nakonec gradoval v závěrečné orgii krutosti, v dnešním kontextu kinematografie ovšem množstvím krve dávno překonané. Film v době svého vzniku vzbudil velký ohlas a sklidil pochopitelně také mnoho cen. Jmenujme např. Oscara za vedlejší roli Estelle Parsonsové a kameru Burnetta Guffeyho, film měl ovšem ještě dalších osm oscarových nominací! V hlavních rolích pochopitelně zaujali Warren Beatty a Faye Dunawayová. Ta si vedle oscarové nominace odnesla za film i Cenu Britské akademie. (Česká televize)
(více)Recenze (326)
Velmi zajímavý film s ještě zajímavějším stylem vyprávění. Celý příběh je hodně nadlehčen a navzdory tématu podáván v bezstarostném duchu, jak ale dojde na přestřelky, nastupuje krutý realismus. Je až neskutečné, jak realisticky natočil v roce 1967 Penn všechny přestřelky. Syrové a poměrně krvavé, předběhl svou dobu. Celý film táhnou hlavně Beaty a Dunaway, kterým zdatně sekunduje tehdy neznámý Hackman a Estelle Parsons, která je přesně tak protivná a nesnesitelná, jak měla být, proto jí asi Oscar právem náleží. Přesto ale tomu filmu nemůžu dát plný počet, něco mi tam chybí a někdy se mi zdá film až příliš křečovitý. Možná mi jen nesedl, nevim. Přesto dávám tak 75% ()
Navzdory zdejšímu vysokému hodnocení mě napadá jen jediný pořádný důvod, proč bych uvažoval o opakované projekci - Faye Dunaway. Jak si tak čtu jiné komentáře, nejsem jediný, komu přišlo, že se v tom Warren Beatty dost plácal. Za závěrečnou scénu z očí do očí, krásnou Faye Dunaway, bodrého Genea Hackmana a nekompromisní rebelantskou linii tři hvězdy. ()
Dnes už klasický film, jehož kvality jsou prověřené časem. Jde sice o příběh gangsterů, přesto má člověk pořád aspoň malý úsměv na tváři a právě to mi na filmu trochu vadilo. Neříkám, že by se ta dvojice měla nějak démonizovat, ale přeci jen zabili dost lidí, takže jakási glorifikace jaksi není na místě už z úcty k pozůstalým. Takže komediální rovina filmu mi moc neseděla, ale jinak dobré jak po režijní tak herecké stránce. ()
Jediný film, u kterého kritici kompletně obrátili. Nejdřív ho odstřelili a pak dostal Oscara.... Strhující drama popisující život dvou slavných lupičů.. Beattyho triumf. ()
Výborný film, který ovšem na můj vkus vykresluje gangsterský pár až moc čistě, sympaticky. Až příliš kladně. Když ale od toho odhlédnu a uvědomím si, že nemá jít o dokument, ale jakousi přestřelkovou lovestory, jde o nadprůměrný film. Fantastický výkon v něm podává Beatty a nadchl mě Gene Hackman v roli Clydova bratra. Závěrečná scéna je skutečně parádní... ()
ocenenia : MFF Mar del Plata 1968 - 1. cena Najlepší film, Cena film. kritikov za najlepší film, Špeciálne uznanie poroty (Faye Dunaway) ()
Nesnáším Beattyho ,,herectví" ,vedle Dunaway a hlavně vedle Hackmana tu vypadá jak snaživý ochotník, -proto jen těch 95%. ()
Na filme je niečo zvláštne je drzý, má živý štýl, nezmazateľné výkony filmových ikon a odvážna zmes násilia a komédie, romantiky a tragédie. 8/10 ()
Příjemně podvratná oslava svobody, kterou mi však kazí herecká stylizace a nesoudržnost logiky vyprávění. V mnohých momentech fantastické, mnohdy až nesnesitelně trapné. ()
Provokativny, vzrusujuci a pre niekoho mozno inspirativny film je Bonnie a Clyde. Pribeh je sice fajn, aj prestreliek som si uzil. Len ludia ako Warren Beatty su absolutne mimo moj vkus. Aj ked reziser Arthur Penn vladne skusenou rukou, nijako extra zvlast ma to nezobralo. PS Ked uz nasilie a brutalita v cirej podobe, volim jednoznacne masakrozno- destrukcny Where Eagles Dare 1968, Tarantinov Kill Bill 1 alebo brutalnu Peckinpahovu Divoku Bandu 1969. K tomuto : dam lepsich 81 % - uz len kvoli Faye Dunaway ()
Výborný film s výbornými hereckými výkonmi hlavnej gangsterskej dvojice Warren Beatty a Faye Dunaway. Chémia medzi týmito hercami naozaj funguje. Naozaj vytvárajú uveriteľný pár a uveril som aj ich správaniu. Zakončenie mohlo byť aj lepšie, ale som spokojný s celkovým "odznením" celého filmu. ()
Úžasný příběh a co je lepší úžasně natočený, navíc celý se to odehrává v té nádherné době, teda ne, že by velká hospodářská krize v té době byla úžasná, ale když se na to podívate, vidíte chlapy v oblecích, ženy v krásných šatech, auta, bez kterých by dnes žádná neexistovala a džíny se nosily jako montérky. A to, že tahle partička zlodějů, opravdu existovala a to že opravdu skončili takhle neslavně je prostě dokonalé. A nejlepší okamžik byl, když Faye Danaway v bílích šatech držela samopal. Prostě paráda. ()
„Máš na jiný věci. Chceš víc. Jsi jiná než ostatní, “ tak dochází k seznámení Bonnie a Clyde, které zprvu vypadá na již dlouhodobou známost, ovšem pravda je zcela opačná. Tak začíná slavný film z roku 1967. Nutno podotknout, že Bonnie a Clyde jsou legendou oprávněnou. Roku 1967 šlo pro studio o velice kontroverzní projekt, u něhož se tvůrci báli, že bude propadákem. A kritiky v USA jim dávaly za pravdu. V Americe film propadl, ale v Británii se stal legendou. A když přišla éra Hippies, snímek došel k uznání a dokonce i v některých bodech k napodobování. Vezměte si: dvojce vyvrhelů se rozhodne bojovat proti konvenci a stereotypnímu životu. Společnost dělí na ty normální lidi, kteří jsou často zobrazováni jako chudáci, jenž kvůli ekonomické krizi (v roce 1929), přišli o celý majetek a bydlení. A ty špatné, které představují banky (jako instituce) a policie. Nikde není vysvětleno, co je dva motivovalo k tomu, aby svůj vztah založili na zločinu. Prostě se tak najednou děje a vy si užívejte jejich jízdu. Technická stránka filmu je excelentní. Scény jsou snímány přehledně z několika úhlů, čímž snímek působí technicky i velice současně. Akční scény mají dynamický střih a kvalitní soundtrack. Tvůrci se nebáli používat roztřesené záběry, které oproti stativu (nehybnému, klidnému záběru) působí celkově emotivněji. Dojem, že nesledujeme zločince, ale hrdiny, podtrhují i akční sekvence, kde desítky policistů střílí na auto, které ale zasáhne jen jedna kulka ze sta. Takže hrdinové v klidu projíždějí přestřelkami a nic jim pro neschopnost nepřátel nehrozí. A samozřejmě můžeme pokračovat snímáním úmrtí. Policisté, kteří v přestřelkách umírají, odpadávají ze scény. A hrdinové vydechují a skonávají hrdinskou smrtí s až dramatickým patosem. Takže nejen, že pětice lumpů je vystavena obrovským přesilám, kterým zas a znova uniká, ale v případě skonu některé z těchto (hlavních) postav, je její smrt znázorněna jinak, než u osob, které oni sami odpravili. Bonnie a Clyde je legendární a velice zdařile natočený film s nebezpečným poselstvím z ranku Takoví normální zabijáci. Nebezpečný ne pro běžné lidi, ale ty, jež hledají nějaký motiv k vykonání podobných zločinů. Pokud totiž člověk nedokáže rozpoznat, co je film a co skutečnost, velice jednoduše podlehne iluzi, že život ukazovaný v tomto filmu je vlastně velice super a zábavný i v realitě. 80% ()
Trošku těžko se mi to hodnotí z dnešního pohledu, protože ten film maličko zestárl a je mi jasné, že dnes už nemůže mít takový dopad jako v dibě uvedení. Jestli však něco z jeho obrovské síly vytrvalo, je to závěrečná scéna, perfektně natočená a stále úderná. Navíc si nemůžu pomoct, ale zdá se mi, jakoby se u ní a ještě u pár přestřelek o pár let později inspiroval Coppola při natáčení Kmotra, ten feeling byl podobný. Pokud se tedy dívám z dnešního pohledu, výtky by určitě byly. Zarazí chvílemi nesedící rádobyhumorné chvilky, které atmosféru filmu sráží, stejně jako přehrávání herců v čele s příšernou slepicí Buckovy manželky v podání Estelle Parsons. Když vidím, že za tohle dostala Oscara, nemůžu než kroutit hlavou - já tu její postavu nemohl ve všech směrech vystát a rozhodně bych to nepřikládal hereckému umění. Kdyby celý film byl přímočařejší a vážný, neváhal bych s absolutním hodnocením. V těch vypjatých chvílích měl totiž snímek neskutečnou atmošku, předběhl dobu a právě tohle si z něj následující gangsterské filmy vzaly. Za mně tedy spíše slabší čtyři hvězdy, z nichž minimálně 20% podíl má fenomenální konec. ()
Klasická gangsterka, tak jak je mám rád. ()
Příběh o tom, co dokážou lidé za hospodářské krize udělat. Trošku mi to připomnělo film Koně se také střílejí. ()
Zajímavá brutálnější gangsterka ve svižném tempu. Děj dá zjednodušeně popsat jako neustálý útěk a probíjení se z obležení policistů. Silnou stránkou je určitý humorný nadhled a slušivé herecké výkony. Trochu zidealizovaná legenda o proslulém lupičském gangu v nejednoduchém čase hospodářské krize třicátých let dvacátého století. Impotentní slaboch Clyde Barrow (Warren Beatty) si svérázným způsobem léčí své komplexy, aby v gloriole svého hrdinství lupiče získal respekt a chybějící okázalý pocit mužnosti. Organizátorem loupežných přepadení je mizerným, pomáhá mu v nich jen velká dávka drzosti a sadistické brutality, se kterou je schopen odstranit svojí střelnou zbraní kohokoliv ze své cesty. Bonnie Parker (dobrá Faye Dunaway) je uhrančivě fascinována a přitahována právě okázalou mužnou odvahou Clyda a nebezpečností jeho způsobu obživy. Navíc jeho příchod jí dává jedinečnou možnost zbavit se nudné všednosti maloměsta. Později sice zalituje této zvolené cesty, která jí neustále drží na útěku, nedává žádné fyzické uspokojení, ale cesta zpět už je navždy uzavřena. Z dalších rolí: prostý C.W. Moss (Michael J. Pollard), expert na technickou stránku aut, Clydův žoviální bratr Buck Barrow (dobrý Gene Hackman), dosahující stejného stupně hrubé brutality jako jeho bratr, Buckova manželka Blanche (Estelle Parsons), neustále vystrašená ze zběsilé jízdy skupiny, texaský ranger Frank Hamer (Denver Pyle), neúnavně jdoucí za svou pomstou po ponížení slavnou bandou, otec C.W. Mosse Ivan (Dub Taylor), zbaběle prodávající životy ústřední dvojice, unesený majitel pohřebního ústavu Eugene Grizzard (dobrý Gene Wilder), a jeho partnerka Velma Davis (Evans Evans). Gangsterská legenda v rychlém tempu a sledu následujících událostí, které se zastavují, aby se nedokonale odkrývaly duše a důvody hlavních protagonistů. Má-li to být protest, pak je tento protest svérázný ve své zvrácenosti, samolibosti, sobectví a naprosté neúcty k lidskému životu. Kriminalita loupežení a přepadávání, zabíjení a neustálý prvek nebezpečí a možnosti dopadení, přináší ústřední dvojici jediné pocity hlubokého uspokojení a orgasmu v životě, se kterým si jinak vlastně vůbec neví rady. Životní beznaděj, která se proměňuje v neustálé dobrodružství a nebezpečí ve své základní syrovosti boje o holé přežití. ()
V rámci žánru rozhodně jeden z nejlepších počinů, co jsem kdy viděl. Faye Dunaway je k sežrání. ()
Zacatek filmu je az moc zidealizovany, skoda, ze se rezie neujal Truffaut ci Godard, jak bylo puvodne v planu. Ke konci uz je slusne vykreslena situace, kdy zlocinci nemaji uniku a neni cesty zpet. I pres zavazne tema vsak lze film pojat jako dobrodruznou road-movie. Co si z celeho filmu budu predevsim pamatovat je nadherna Dunaway, ktera se svou roli zaradila mezi jednu z nejvice sexy herecek. ()
Natočeno dobře a s velkým kusem nadsázky, tak, jak se o legendách točit má. No a kořen Warren a kočka Faye. No a tři *jsou tak akorát, bez nadsázky. ()
Reklama