Režie:
Richard StanleyKamera:
Steve AnnisHudba:
Colin StetsonHrají:
Nicolas Cage, Madeleine Arthur, Joely Richardson, Elliot Knight, Tommy Chong, Q'orianka Kilcher, Brendan Meyer, Julian Hilliard, Melissa Nearman (více)VOD (5)
Obsahy(1)
Rodina Gardnerovcov žije na odľahlej farme. Jednej noci zasiahne ich pozemok meteorit, ale okrem zápachu, ktorý z neho vychádza, a miestnych televíznych novín, ktoré aj tak nikoho nezaujímajú, tomuto úkazu nevenujú pozornosť. Všetko sa ale mení vo chvíli, keď sa začne meniť správanie všetkých členov rodiny a postupne upadajú do zvláštneho stavu. Začína byť jasné, že objekt na ich pozemku nie je z tohto sveta a jeho dopad bude mať pre rodinu katastrofálne následky. (Marceloo)
(více)Videa (1)
Recenze (219)
Atmosférická jazda a doposiaľ najsilnejšie priblíženie sa atmosfére Lovecraftových poviedok vo filme. To všetko napriek súhlasu s väčšinou výhrad, prezentovaných v komentároch. Pretože, ako v prípade poviedok legendárneho spisovateľa, tak vo filme, nie je primárna logická, technická, ba ani dejová stránka, ale práve atmosféra temnej, nikdy nevyriešenej záhady s fatálnymi dôsledkami. Prichádzajúcej bez varovania. Nemilosrdne likvidujúcej a pretvárajúcej na svoj obraz, na svoju myseľ (aj nezmysel) všetko živé. ()
U adaptací Lovecraftových příběhů je povětšinou velkej problém v tom, že se autoři snímků snaží ze všech sil "nepoškodit" úmysl autora a v rámci toho úmyslu se bojí jakýhokoliv originálního přístupu a jeho adaptace tak skončí v šedým průměru (čest "amatérským" výjimkám jako je skvělý Call of Cthulhu nebo Whisperer In Darkness). U Color Out of Space, která je absolutním mistrovským dílem a spolu se Stínem z času patří mezi moje vůbec nejoblíbenější od Lovecrafta, jsem se bál dvojnásobně. Zbytečně. Color Out of Space je v mých očích jednou z nejlepších přímých adaptací Lovecrafta vůbec. Neni to "Oskarovej snímek" a v tom je právě jeho síla. Stanley se nebál k adaptaci přistoupit svým vlastním stylem, kdy člověk neví, jestli se dívá na ten nejděsivější horor nebo na tu nejdivnější komedii pod hvězdama a vzniká z toho něco tak originálního a mnohovrstvýho, že jsem nevěřil, že to, na co koukám, si doopravdy někdo troufnul natočit (jasně, po Mandym apod. to vlastně až takový překvápo v rámci filmů neni, ale v rámci Lovecrafta?). NESKUTEČNÁ atmosféra (jiná, než typicky Lovecraftovská, ale pokud se dostatečně snažíte, i tu v tom určitě najdete), naprosto skvěle otřesnej Cage (bez kterýho by tenhle film rozhodně nebyl tím, čím je - ale ostatní herecký výkony jsou víc než ok , režisér očividně věděl moc dobře, jak s kým pracovat), parádní kamera a božská hudba. Změny ve scénáři oproti předloze jsou v rámci toho, že film je trochu jiný médium pochopitelný, ale v mých očích vůbec ničemu nevadí a ducha předlohy neporušují. Teď už bych si jen přál, aby Stanley vydal černobílou verzi, kde jediná barva, která se ve filmu objeví, bude Barva z kosmu. ()
Konečně jsem zas po nějaké době viděl parádní moderní horor! Zdálo se, že v dnešní době horory nemohou obnovit klasiku z 80. a 90. let, "Barva z vesmíru" je vzácnou výjimkou. Líbilo se mi na tom snad všechno. To, že film netlačí zbytečně na pilu, pomalejší děj a vyprávění, parádní temná atmosféra, neustálý jemný wtf feeling, vizuál (!!!VIZUÁL!!!), triploidní scény (to myslím jako když si dáte LSD nebo houbičky a rozteče se vám celý svět, a ještě se do něj začnete bořit jako do bahna). Hlavně na konci je dokonalá digitální scéna "vhledu" do podstaty toho svinstva z vesmíru, a to je fakt námrd. FX efekty jsou na takový béčkový film hodně propracované. Dialogy jsou slušně debilní, ale takovým milým a vtipným způsobem, že mi to tak přišlo naschvál. Hlavním triumfem filmu je šílený Nicolas Cage, který je prostě zábavný, když tam uráží svoje děti a maniakálně žere zmutovaná rajčata. A ty nepopsatelné potvory, při jejichž zhlédnutí se o vás pokouší šílenství jsou také docela fajn. Strašně se mi to líbilo, zcela mě to pohlcovalo, nikam nehnalo, bylo mi u toho skvěle. A i když to na poctivých 5* nebylo, tak tomu trochu přidávám, protože cením tu snahu, cením tu formu, že tam není žádná stupidní zápletka, která by byla úplně zbytečná. Prostě to tradiční skvostné téma: "Přiletí sajrajt z vesmíru a rozsračkuje všechny kolem na maděru!!!". No, tetelím se ještě teď... /85%/ ()
Pozor, obsahuje spoilery. Mít tak blízko k barvě, ale zůstat černobílý - jak zbytečné. Zprvu vás vtáhne, našlapuje po špičkách, drží si vaši pozornost a překvapivě dobře zapadne do dnešní doby. Pak se otočí zády a začne uřezávání prstů, spojování zdeformovaných těl a adorace zvířecích vnitřností. Pak dlouho nepřichází víc, než tento hororový balast a nakonec stojí čelem k šarmantnímu zakončení. Evidentně tvůrci povídky četli, ale nepochopili autorův záměr ze strachu z neznáma. Když má přijít nepopsatelná hrůza, proč se jí snažit popsat hrozně? Přitom by stačilo naznačit, chvíli nechat tápat, to důležité neukázat a zpracování mohlo být skvělé. No nic, alespoň že mladé čarodějce se splnilo přání. ()
Tak si říkám, že chtěl Lovecraft své dílo určitě vidět takhle. :) Já osobně miluju Cageovy výstřelky a mít neomezeně peněz, najmu si nějaké kreativce překypujíc nápady a natočím s ním filmy tak špatné a divné, až by bylo zábavné je sledovat. Něco jako Barva z vesmíru, akorát bych nechal více vyřádit Cage jako v Mendym. Nicméně by mě skutečně zajímalo, co přesně zamýšlel režisér Richard Stanley, jež se do titulků hrdě po tarantinovsku podepsal, a jestli si skutečně myslí, že natočil veledílo (které dokonce šlo do kin a taktéž by mě strašně zajímalo, kdo na to vyrazil a zůstal až do konce). Takže ano, druhá polovina tak nějak splnila má rozpačitá očekávání (jednou musím nakoukat takové ty největší bizáry), v té první jsem se ale začal nudit. Pro milovníky fialové povinnost...4/10!! ()
Galerie (14)
Zajímavosti (6)
- Kniha ležící na stole, která je vidět v 19. minutě filmu, je Simonova verze Necronomiconu (Avon Books, New York 1980). Jde o fiktivní dílo, ale minimálně jedna část textu, obsahující kolekci exorcismů, čerpá ze seriózní vědecké publikace (Die Assyrische Beschwörungsserie Maqlu nach den Originalen im British Museum herausgegeben, Acta Societatis Scientiarum Fennicae, Tom XX, Nr. 6, Helsinky 1895). K tomu však byly přičleněny neautentické doplňky, hlavně tzv. „Svědectví šíleného Araba“. Název „Necronomicon“ obdrželo dílo z komerčních důvodů. (Adramelech)
- V 10. minutě rodina obědvá pokrm nazvaný Cassoulet. Cassoulet je jídlo pocházející z jihu Francie, které obsahuje maso (obvykle vepřové, husí, kachní a někdy skopové) a bílé fazole. Pokrm je pojmenován podle tradiční varné nádoby, cassole, hlubokého, kulatého, kameninového hrnce s šikmými stranami. Tradiční vlastí Cassouletu je provincie Languedoc, zejména města Toulouse, Carcassonne a Castelnaudary. Složením, postupem i názvem je cassoulet spřízněn se židovským šouletem. (Trajektt)
- Lavinia Gardner (Madeleine Arthur) má ve svém pokoji vyvěšený plakát hudebního projektu Artkau Eos. V další scéně nosí triko s logem stejné skupiny. (DanteZ)
Reklama