Kamera:
Jack CardiffHudba:
Brian EasdaleHrají:
Deborah Kerr, Flora Robson, David Farrar, Sabu, Esmond Knight, Jean Simmons, Kathleen Byron, Judith Furse, Jenny Laird, Margaret Scudamore, May HallattObsahy(1)
Dramatický příběh o krušném životě anglických řádových sester a snaze založit křesťanský klášter v indické oblasti podhůří Himálaje a skrýt se před jakýmkoliv pokušením domorodců, dále potkání křesťanské civilizace s mytologickým zobrazením orientu, plný tajů, skryté erotické touhy a nábožensky motivovaného asketického způsobu života. Kde se prolíná závist a vášeň lásky s rozpolceným dogmatickým světem. (tahit)
(více)Recenze (58)
Od filmu, který má takové reference od kritiků, bych čekala víc. Film, který mne nestrhne dějem, u kterého přemýšlím, jak si vysoko v Himalájii jde opatřit šminky a jestli tam může růst bambus, není asi to pravé ořechové. Báječná hororová scéna, ale po jejím odeznění film padá dost dolu. ()
Film o jeptiškách. Vůbec se mi do něj nechtělo, ale při procházení klasické anglo-americké kinematografie beru vše s určitým počtem hodnocení a tak jsem se do filmu statečně pustil. Začátek mě naplnil nadějemi, protože skupina jeptišek přichází založit klášter doprostřed vysokohorské indické osady a vypadá to na zajímavé střetnutí kultur. Bohužel indické postavy jsou až na jednu výjimku nevyužité figurky (svatý muž, správcová, generál, žebračka), tou výjimkou je sympatický Sabu v roli prince. Otřesný je rádoby drsný Dean v šortkách. A na druhou stranu jsou jeptišky, nepřístupné, nepříjemné, nesympatické v čele s protivnou Clodagh a na šílenou Ruth. Zkrátka film dost o ničem, kde se prakticky nic zajímavé nestane. Hvězdičky jen za malebnou výpravu a psycho finále s Ruth. ()
Film s obrovským avšak absolutně nevyužitým potenciálem. Tento příběh by si zkrátka zasloužil remake... ()
[3,5*] Psychologická dráma o potláčaných emóciách z malebného prostredia kláštora na úpätí Himalájí. Výborná kamera prináša nádherné obrazy ako od maliara, krásne maľované kulisy dokonale zapadajú do atmosféry filmu. Film spočiatku plynie v príjemnej a zábavnej atmosfére, to sa ale postupne mení s tým, ako mníšky prichádzajú na to, že toto tajuplné miesto má v sebe zvláštne čaro, ktoré dokáže zmeniť každého. A tak postupne atmosféra naberá na znepokojivom napätí (ako od Hitchcocka), až sa dostaví neodbytný pocit, že sa niečo nutne musí prihodiť. Príbeh predstaví pomerne pestrú skupinku zaujímavých postavičiek, herecky výborne stvárnených (perfektná sestra predstavená Clodagh v podaní Deborah Kerr). V porovnaní s americkou produkciou poteší aj ľubozvučná angličtina. Zaradené v zozname 1001 filmov, ktoré musíte vidieť, než umriete. ()
Proč tak precizně složitě vybudovanou psychologii postav, jejichž mentální napětí se pomalu a nezastavitelně stupňuje v kontrastu ke stále poklidné pohádkové krajině, musí narušovat někdo (oproti sestrám charakterově plochý a otravně věčně vševědoucí) takový, jako je Mr. Dean... ()
Tento vraj magický film na mňa zapôsobil rozvláčnym tempom, čajovým obsahom a postavičkami ako vystrihnutými z cirkusu, mierim na dvoch pánov, nie na sestričky. Ich vnútorný boj či opustiť kláštorný život či nie, erotický náboj, túžby - to všetko je chabo vykreslené. Celkovo herci nenadchnú a tak divákovi zostanú v pamäti krásne scenérie, Oscarová kamera Cardiffa a trošku mrazivý záver. ()
Velky sal sa stal vo Varoch mojim oblubenym utociskom a vychutnal som si v nom aj tento hodne stary film. Vizualne uchvatne, velky zazitok 4* ()
Britsky chladné. V rámci žánru za 3,5. ()
Tohle je nejlepší film natočený na Technicolor. A jeden z nejlepších od Powella a Pressburgera. Fascinující spojení hollywoodské umělosti a psychologického realismu typického spíše pro evropský umělecký film. Paráda! ()
#93 The Criterion Collection ()
Milujem stare filmy vo farbe. Vizualne to bolo krasne, zapletka ma body za originalnost, film ma jedinecnu atmosferu. Jedine, co ma iritovalo, bol hlavny "lamac srdc". Ze sa donho vsetky sestry poblaznili sa dalo vysvetlit len tym, ze mimo deti, permanentne meditujuceho starca a metrosexuala tam bol jediny predstavitel muzskeho pohlavia. ()
Psychologické drama nabízející úchvatnou a dechberoucí vizuální stránku za použití metody technicolor spojenou s geniální a nadčasovou kamerou Jacka Cardiffa, jenž se nechal inspirovat obrazy barokního malíře Jana Vermeera, nabízející kouzelné prostředí Himálají a zároveň velmi zajímavý příběh o skupině jeptišek, které se snaží na odlehlém místě konat dobro, přičemž se jejich oddanost k náboženství, disciplína a slušnost střetává s vášní, která ve všech vyvolává buďto zapomenuté vzpomínky, nebo naprosto nové pocity, které jim byly doposud zapovězené a neznámé. Už jenom za ten vizuál a velmi napínavý a strhující závěr, ze kterého až mrazí, si Black Narcissus jednoznačně zaslouží pozornost, ačkoliv určité prvky melodramatu mohou být nepříjemné. "The house is nine thousand feet up - very cold, but good air." & "We all need discipline. You said yourself they're like children. Without discipline we should all behave like children." ()
Jeden z nejoblíbenějších filmů M.Scorceseho. Film je podle stejnojmenné knihy Rumera Goddena (u nás nejspíš nikdy nevyšla), převedené do filmu slavným duem Powell/Pressburger. Odehrává se někdy během Britské Indie a vypráví příběh jeptišek, které se rozhodnou otevřít misionářský klášter v Himalájích. Na začátku filmu představená jejich řádu pověří matku představenou Clodagh, ještě spolu s pěti dalšími sestrami, aby se do Himalájí vydaly a na žádost místního indického generála a v místě paláce/bývalého nevěstince vybudovaly školu a nemocnici pro místní. Na místě potkávají dobrodruha Mr. Deana, který umí místní jazyk a slouží jako jejich spojka s místními. Na začátku filmu jim řekne, že nevydrží ani do dešťové sezony (stejně jako skupina mnichů před nimi). No a pak se rozehraje drama postav. Jedním z centrálních témat filmu je erotika. Na zdích toho paláce jsou všude vymalovány scéna z Kamasutry, a Mr. Dean mezi těmi zahalenými jeptiškami běhá vysvlečený do půl pasu, a v jeptiškách začne probouzet potlačované touhy i potlačované žárlivosti. Horská izolovanost mezi jeptiškami brzy začne vytahovat věci z jejich minulosti a znovu se vyrovnávat s tím, proč vlastně vstoupily do řádu (útěk před nešťastnou láskou apod). Film je plný kontrastů celibát/erotika, světský/duchovní, východ/západ, výška/nížina, a je nádherně nasnímaný v technicolor barvách a výjimečným způsobem pracuje se světlem. Až se nechce věřit, že byl celý nasnímán ve studiích v Anglii. ()
Kto videl remastrovanú verziu, ktorá bola premiérovaná v roku 2005 v Cannes, musí súhlasiť so mnou, že sa jedná o nezabudnuteľný zážitok. Po celý film som mal spadnutú sánku - všetko nádherné: od lokalít (kto by veril, že sa celý film natáčal v londýnskych Pinewood Studios), cez hudbu až po obsadenie a herecké výkony. Jednoznačne jeden z najlepších filmov všetkých čias. Jednoznančné "S.O." ()
Ač to anotace nenaznačuje, je to trochu psycho :) Technicolor a malované hory činí film zajímavým po vizuální stránce. Jinak je hlavně zajímavá hlavní postava představené Clodagh, která nese na svých ramenou tíži zodpovědnosti za ostatní sestry a za celý klášter. ()
Z mého pohledu překvapivě nadmíru oceňovaný film. Co se týká "kostýmu" pana Reada, tak doufám, že se toto v určeném časoprostoru nosilo, jinak si kostymér zaslouží jednu mezi oči (resp. nohy). Film začíná jako střed dvou kultur a končí jako Hitchcock. Tento kontrast mě trochu zarazil. Vizuální stránka je ale perfektní. Film by měl být hodně o kameře a obrazu a zde si tu můžeme užít naplno. ()
Reklama