Režie:
Otto PremingerKamera:
Denys N. CoopHudba:
Paul GlassHrají:
Carol Lynley, Keir Dullea, Laurence Olivier, Martita Hunt, Lucie Mannheim, Clive Revill, Anna Massey, Finlay Currie, Victor Maddern, Noël Coward (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Američanka Ann Lakeová (Carol Lynleyová) je v Anglii jen pár dní a právě se stěhuje do pronajatého bytu. Nejdřív ale musí poprvé nechat ve školce svou čtyřletou dcerku Bunny. Protože zde nezastihne žádnou z učitelek, nechá dcerku ve třídě, poprosí nabručenou kuchařku, aby na ni dohlédla a spěchá za stěhováky. Když si ale odpoledne přijde dcerku vyzvednout, nemůže ji najít. Postupně se ukazuje, že malou Bunny nikdo ze zaměstnanců neviděl. Zoufalá Ann prosí o pomoc s hledáním bratra, ale bezvýsledně. Dítě nikde schované není. Na scénu vstupuje Scotland Yard. Superintendent Newhouse (Laurence Olivier) zjišťuje, že zároveň s dítětem zmizelo z Annina bytu vše, co holčičce patřilo - od hraček po cestovní pas. Zoufalá matka musí prokázat, že není blázen a že si dítě jen nevymyslela... Britský film natočil třikrát na Oscara nominovaný režisér Otto Preminger (ANATOMIE VRAŽDY) na motivy literární předlohy Evelyn Piperové. Z hereckého obsazení je třeba upozornit především na Laurence Oliviera jako citlivě jednajícího policejního důstojníka. Dotěrného domácího si zahrál u nás nepříliš známý britský populární dramatik, herec, režisér, skladatel a textař Noel Coward (MOŘE, NÁŠ OSUD). Film získal dvě nominace na cenu BAFTA. (vla_kor)
(více)Videa (1)
Recenze (27)
Plnokrvný, mrazivý film o zmiznutom dievčatku, ktoré nik nikdy nevidel. Ani po stratení, ani predtým ako dieťa zmizlo. Atmosféra po celý čas napínavá, herci hrajú ako o život a skvostné kamerové jazdy len podčiarkujú excelentný zážitok. Poznámka: Fanúšikovia filmu často píšu o mnohých dnešných kino novinkách ako o prevratných thrilleroch, aké nik doposiaľ nenakrútil. Nuž nakrútil. A lepšie. Preminger totiž dobre vedel, že nielen realistické zachytenie skutočných emócií je kľúčom k vynikajúcemu kinu. Predovšetkým musí byť na stole príbeh s gradáciou a prekvapením. Spracovaný filmovými prostriedkami, nie len skvelými dialógmi. Lenže kto dnes napíše dobrý scenár? Číta málokto. A keď už číta, tak pomaly a málo. Ak veľa, tak skoro vždy len idiotské debiliny. Napriek tomu si každý druhý myslí, že je odborníkom na všetky žánre. Z toho dobrý scenár a následne film vznikne málokedy. Stratenú Bunny Lakeovú by napriek tomu dnes veľa ľudí neprijalo. Pretože nadutosť a čítanie hlúpostí znemožňujú vnímanie a prijatie kvalitného umenia. Preferujú sa krátke nezmyselné prvoplánové videá na sociálnych sieťach, ktorých sledovaniu často podliehajú aj intelektuáli. Vo výsledku sú to hodiny a hodiny mentálnych oblbovákov. No nič nie je stratené. Stačí liečba Otom Premingerom. Jeden Preminger denne a úspešná liečebná kúra čoskoro dodá aj mnohým márnomyseľným úbožiakom pozitívne výsledky. V extrémnych prípadoch môže dokonca takáto kúra skončiť vytetovaním mena režiséra na predlaktie, ako to učinil undergroundový režisér Cecil B. Šialený vo filme Johna Watersa Šialený Cecil (Cecil B. Demented). ()
Film, jehož atmosféra zraje jako víno. Po poměrně nudném přetrpěném začátku přichází první mystérium - divákovi šrotuje v hlavě, tuší, že příběh by mohl mít klasicky profláklou zápletku s rozuzlením (co když ale nemá..), a když se pak konečně pravdu dozví, začne se zase rozčilovat, proč je to sakra takhle (všechny ty překvapivě zamčené dveře, nemožnost vydat se na ulici, mezi lidi; nebo dokonce zavolat policii). Můj první film od Premingera. ()
Ještě že jsem neviděl název toho amerického "remaku", jinak by mi to totálně zkazilo celý film. Ono to totiž je celkem povedené, má to slušnou atmosféru, skvělou kameru, kvalitní herecké výkony a ani to není blbě napsané, jenže chybám se to stejně nevyhnulo. Mysteriózní to sice je, ale pointa se pořád dá odhadnout docela rychle, ačkoli se to celou dobu tváří, že je to tak a ono je to ve finále jinak. I přes podmanivou atmosféru se to nevyhne zbytečně vleklým scénám a jelikož to není zrovna moc psychologické (jakože mohlo být), moc jsem nepochopil, proč SPOILER Ann od začátku nepodezírala svého bratra, když ví, že je psychicky nemocný a že právě on by její dceru mohl udělat "neexistující". KONEC SPOILERU Ačkoli posledních 20 minut je solidní psycho, stejně mi to nepřišlo tak silné, jak to mohlo být, ale i tak se jedná o povedený a poměrně neprávem zapadlý film. Slabé 4* ()
I když je tahle Premingerova hra s divákem starší více jak čtyřicet let, tak se většina dnešních tvůrců (a jejich modernější hračky) může jít zahrabat. Kamerová akrobatika je dovedena k dokonalosti a nejistota, zda dívka uvedena v názvu vůbec existuje, je zdůrazněna tím, že objektiv matku nikdy neopouští (naopak čím dál víc ji snímá intimněji až do samotného závěru). A když Preminger odhalí tolik touženou skutečnost, rozjíždí svůj druhý plán, z kterého mrazí. Neuspěchaný, výborně natočený snímek, který povyšuje thriller na umění ... ()
Atmosféra je skvělá, žel ji narušuje docela pohodová hudba. Světla a stíny, podivná místa (hračkářství, masky, nemocnice...), ale pořád je v podtextu jakási hravost. Tak ano, souvisí s tím koncem, kdy se dětské hry měn v psycho hru, ale přece jen to narušuje jakousi soudržnost. Postava detektiva je Laurencem Olivierem skvěle zahraná, ale i on tápe, jestli má hrát moudrého a za roh vidícího policajta, nebo hláškujícího týpka, případně jelimana. Navíc podle mne celá zápletka stojí na vodě - v roce 1965 už existovaly dálnopisy i telefonovat se do Ameriky dalo, takže ověřit něčí totožnost nebo křestní list by netrvalo ani celý ten večer, navíc v USA měli tou dobou už ráno. Celý příběh obsahuje také povícero hluchých nebo zbytečně natahovaných míst, takže můj zájem začínal často opadat, a stojí to pak na posledních dvaceti minutách (od hračkářství přes nemocnici po hry na zadním dvorku), kde už se napětí dá krájet (přesto mi konec přijde zbytečně natahovaný). ()
Galerie (50)
Zajímavosti (5)
- Hledá se Bunny Lakeová a Bedfordský incident (1965) jsou filmy, jejichž prostřednictvím se Columbia Pictures pokoušela prokázat protiústavnost kansaských zákonů o cenzuře. Cenzoři se bránili tím, že nelze promítat, prodávat ani půjčovat film bez jejich souhlasu. Společnost následně u Nejvyššího soudu pro Kansas vyhrála. Vedlo to ke zrušení rady cenzorů, ti museli odevzdat veškerý majetek jiným státním úřadům a 20 000 amerických dolarů ze svého konta převést do veřejných fondů. (Zetwenka)
- Bunny Lake Is Missing je poslední film Finlaye Currieho. (Vampireman)
- Columbia Pictures přemlouvaly Premingera, aby do role Ann obsadil Jane Fonda, která se o roli aktivně zajímala. Preminger však trval na obsazení Carol Lynleyové. (Vampireman)
Reklama