Režie:
Otto PremingerScénář:
Dalton TrumboKamera:
Sam LeavittHudba:
Ernest GoldHrají:
Paul Newman, Eva Marie Saint, Ralph Richardson, Peter Lawford, Lee J. Cobb, Sal Mineo, John Derek, Hugh Griffith, Gregory Ratoff, Felix Aylmer (více)Obsahy(1)
Neobyčejná a mimořádná kronika přesunu lidí, znovuzrození a ustanovení nového národa, natočená podle známého bestselleru Leona Urise. Snímek Exodus - nominovaný na 3 Oscary a držitel ocenění za Nejlepší hudbu - je vskutku vzrušujícím, dramatickým a hluboce dojeným mistrovským kouskem. Ari Ben Canaan (Paul Newman), velitel Izraelců v ilegalitě, vede 600 Židů zadržených v táborech na Kypru do rozlehlých území Palestiny. Ale britské jednotky brzy odhalí jeho záměr a nutí ho vrátit se zpátky. Odvážný Ari se ale se svými pasažéry na lodi odmítne vzdát a riskují své životy pro daleko větší věc, nezávislost Izraele. (MGM)
(více)Recenze (45)
Ten film možná na 5 hvězdiček není, ale v kontextu všeho toho politikaření, a to i současného, a v roce 1960 ještě mnoha nezhojených ran, si možná zaslouží těch hvězdiček šest.... ()
Oscar 1 : Hudba + 2 nominace: Herec VR - Sal Mineo, Kamera ()
║Rozpočet $4milióny║Tržby USA $21,750,000║Tržby Celosvetovo $-║ ()
Film je jen další typickou ukázkou židovské kontroly filmového průmyslu, bo zcela překrucuje palestinskou otázku a glorifikuje sionistický terorismus. ()
Pozadie vzniku štátu Izrael formou výpravnej epopeje klasického hollywoodskeho strihu. Niekoľko silných miest nestačí pokryť rozpačitosť výsledku spočívajúcu v odťažitom spracovaní príbehu a postáv a nasilu pridanej ľúbostnej línii. Emočný chlad vanúci z filmu zrejme vyvolali aj medializované spory medzi režisérom Ottom Premingerom a Paulom Newmanom (podáva dosť nepresvedčivý herecký výkon) počas nakrúcania. Na druhej strane ide o zaujímavú dejepisnú obrázkovú čítanku, ktorej nevadí ani takmer 3 a 1/2 hodinová dĺžka. Film prostredníctvom príbehov postáv z lode, ktorá za pomoci triku a medzinárodnej publicity preplaví 600 Židov z cyperského internačného tábora do Palestíny, predstaví odbojové hnutie za vznik Izraela. Nevyhne sa pri tom ani kontroverznému fanatickému spôsobu boja Židov za nezávislosť (teroristické bombové útoky na britské civilné aj vojenské objekty). 70% ()
Exodus patří od doby přelomu nevinného dětství a nesnesitelné puberty mezi moje nejoblíbenější knihy. Při posledním pokusu o zhlédnutí filmu jsem to vzdala ještě než nastoupili na loď. Dnes už bych byla schopná odpustit, že postavy jsou obsazeny herci, kteří typově do rolí nesedí buď vůbec, nebo jsou ve špatných barvách (z dlouhých hnědých vlasů spletených do copů může blond mikádo udělat jen vášnivý vyznavač kysličníku). Odpustit filmu, který je natočen podle knihy, která je plná smutku, smíchu, pláče, zoufalství, lásky a naděje, že je sterilní jak laboratorní nástroje, se opravdu nedá. Hudba je výborná, jsou tam scény, které se téměř blíží tomu, čím by mohly být. Některé postavy jsou sympatické. O to hůř jsem vnímala, když místo emocí daná postava jen poulila oči jak žába na slunci. Při varování - přečtěte si je dřív, než si je přečte Hollywood, tady musím spravedlivě uznat, že Hollywood četl, ale nepochopil. Hollywood nepochopil nejen příběh o naději a touze po vlastní zemi, nepochopil ani jednu z milostných linií, které se vyprávěním linou jak zlatá nit ve výšivce. Láska tu vyznívá jako ne moc podařená kolotočová atrakce. Být život takový, zůstala bych s dovolením u střelnice. Nedomrlost filmovému Exodu neodpustím ani pro krásné modré oči Paula Newmana. Zůstávám u původního hodnocení, ač tady ty hvězdy mají špatný počet cípů i barvu. ()
"Všetko záleží na rozhodnutí Londýna..." Film Exodus som túžil vidieť už veľmi, veľmi dávno. Niekedy v 90.-tych rokoch som si kúpil cd výberovku filmovej hudby a jedna z tých skladieb niesla názov Exodus. Hudba k filmu je nádherná, zamiloval som si ju a bol som samozrejme zvedavý i na film. Ten sa ku mne dostal až roku pána 2016, určite o viac ako 20 rokov neskôr. Dĺžka filmu určite mnohých vystraší a ani sa nedivím. Film má v polovici dokonca prestávku, tá však na českej stanici AMC nabehla iba na 2 sekundy. Popravde úvod je dosť rozťahaný, ale druhá polovica po príchode Židov do Palestíny je o dosť záživnejšia. Film objasní postavenie Židov po vojne, ich snahe o vlastný štát, ale i nenávisť k Britom, čo ma prekvapilo. O nejakých incidentoch som počul, ale nevedel som, že nenávisť Židov voči Britom bola až v takom rozsahu. Nebudem klamať, že film ma lákal hlavne menom Paul Newman. Robil čo mohol, ale občasný pocit nudy nezahnal. To však nebude jeho chyba. Tvorcom jednoducho veľkoleposť a rozťahanosť projektu prerástla cez hlavu. 60%. ()
Svojí délkou ideální snímek na silvestrovský večer. Dějově rozvleklý, ale s řadou zajímavých momentů a několika idealistickými myšlenkami (jednoho dne budou muslimové a židé žít společně bez svárů). Hudba, jež mnohé scény doprovází, je velice zdařilá. Nad všemi klady snímku ovšem vyčnívá herecký výkon Paula Newmana, který opět potvrdil své výjimečné kvality. Dát 3*, měl bych pocit, že Exodu křivdím, takže neváhám a dám 4*. ()
Premingerov Spartakus. ()
Premingerov pohľad na obdobie okolo vzniku štátu Izrael ma lákal predovšetkým kvôli môjmu najobľúbenejšiemu hercovi a tiež pre krásnu melódiu, o ktorej som dúfam, že bude znieť filmom. To som si však ešte nevšimol, že filmom, ktorý má 210 minút. Taký film sa prakticky nedá nakrútiť bez toho, aby v ňom nevznikli bubliny nudy. Tie som pociťoval najmä preto, že história, a históriu vzniku Izraela nevynímajúc, ma zaujíma iba okrajovo. Ani Paul Newman sa neblysol nejakým výnimočným hereckým koncertom a tak pri opakovanom sledovaní som bol vďačný za rýchloposun. ()
Téma židů, kteří po 2. sv. válce hledají útočiště, je neokoukané, ale dělat z toho hned tři a půl hodiny dlouhý film, je přeci jen zbytečné. Od očekávané nudy nezachrání Newman ani slušná výprava. ()
Na Exodus som narazila úplnou náhodou, pri prekladaní programov. Musím povedať, že ma zaujal a preto som pri ňom zostala. Ako však postupne ubiehali minúty, dobrý prevý dojem sa začal vytrácať a záver som dopozerala už len zo zotrvačnosti. Rozsahom spracovania problematiky, by som film prirovnala k britskej sérii The Promise. Tu však akákoľvek podobnosť končí, nielen preto, že Promise je pohľadom z tej opačnej strany, ale aj hlavne z pohľadu pútavosti príbehu. Z historického hľadiska ani v jednom prípade nesúdim a myslím, že je vlastne len vecou osobného názoru a preferencií na čej strane bola "pravda" ak vôbec nejaká jednoznačná pravda niekedy existovala či existuje. Jedno však viem určite, britský filmový"nevlastný súrodenec" vyhráva jednoznačne na všetkých frontoch. ()
Urisovu knihu jsem dočetl docela nedávno a upřímně řečeno k filmu jsem přistupoval se skepsí. Nedovedl jsem si představit, že by se příběh o tolika liniích a s tolika důležitými detaily mohl vměstnat do tří hodin. A mé obavy se do určité míry potvrdily. Režisér vybral dle očekávání hlavní linii, takřka rezignoval na emoce a film pojal víceméně jako hraný dokument mapující měsíce předcházející vzniku státu Izrael. Nutno ovšem dodat, že dokument sice rozvleklý, ale přesto poutavý a i poměrně přesný. Navíc k ruce měl vynikajícího Paula Newmana, který celý film táhl a mít k ruce lepší spoluhráčku, hodnotil bych i výše. Bohužel představitelka Kitty Fremontové byla nevýrazná a postrádala charizma, což, vzhledem k její výrazné účasti, Exodus devalvovalo. 60% ()
"Neznám žádný národ, který by se nezrodil z násilí.. Hrůzy, násilí a smrt, to jsou porodní báby, které přivádí na svět většinu národů.." ()
Dlhý film, ktorý ale nemá kedy nudiť. Obsahuje aj pár silných myšlienok, no celkové vyznenie je také nejednoznačné. V komentároch sa tu píše, aký je tento film jednostranný v prospech Židov. Neviem, máme tu kladné aj záporné postavy ako na strane Angličanov, tak aj na strane Židov, aj keď neskôr sa aj z tých záporných (členovia Irgunu) stávajú vlastne kladní a tým kladným (Newman) postupne prestanete fandiť, keďže berú do ruky zbraň nielen na obranu nevinných detí. Nestojím na nikoho strane, možno mali Žida právo vytvoriť si vlastný štát, možno nie, no prostriedky, aké používala organizácia Irgun boli presne také, aké používali(jú) teroristické organizácie IRA a ETA. Len ťažko môže divák fandiť postave Sala Minea, ktorý sa nevie dočkať, aby zabíjal Britov a nielen ich a nerozumel som postave Evy Marie Saint, že sa tam na to nevykašľala a neodišla domov do USA, ale podporovala ľudí, ktorí mali na rukách krv Britov (ach tá láska). Inak tá zidealizovaná mládež v tábore mi pripomínala komunistickú mládež z dôb nedávno minulých (žeby preto, že scenár napísal Dalton Trumbo?), akurát že táto mala v rukách zbrane a učila sa s nimi narábať od malička... a nielen na svoju obranu. Shalom ()
Pěkně dlouhé, pěkně natočené, pěkný příběh, pěkná nuda. ()
Preminger sťa žid sa odhodlal k mimoriadne závažnej téme, bohužiaľ, s jasne vyprofilovanými stanoviskami a dejovými líniami. Čo by dali Palestínčania desiatky rokov zato, aby žili slobodne vo vlastnej krajine a bez teroru. Keby im pustím tento film, väčšina by pohŕdala a ja by som sa im vôbec nečudoval. Film je situovaný k určitej premise, nejakému zámeru, ku ktorému sa celý štáb postupne dopracuje, lenže spôsobmi, akým sa k tomu pomaličky dostáva sú pustou prvoplánovosťou. Miesto skutočného zákulisia nám tu ponúkajú akademické zákulisie s pozlátenými názormi a selektívnym humanizmom, ktoré mi v mnohých prípadoch lezie krkom. Vôbec sa nedostaneme k agresívnej sionistickej otázke a k podlým plánom elít pri vzniku tohto židovského štátu. Tam už je ale evidentne akési status quo... Aspoň že sa často a v dlhých záberoch vedú dialógy, nevyznie to až tak gýčovo. Aj výprava je super. ()
Dějepisný exkurs do období vzniku židovského státu. 1) Poněkud schématický, melodramatický a deklamativní...proto i lehce nudný úvod do moderních dějin státu Izrael zřejmě, jak mnozí říkají, nedosahuje kvalit o dva roky dříve vydané knihy, přesto však je to zajímavá podívaná. Film jasně straní Židům, což je třeba mít na paměti, ale nemyslím si, že by to snižovalo jeho výpověďní hodnotu. 2) Všechna uspokojující řešení historicky vzniklé situace na Středním východě jsou dnes pravděpodobně nemožná a velkorysosti, moudrosti a odpuštění k překonání mnoha desítek let vzájemných křivd se rovněž nedostává...tím spíše, že situaci zneužívají další síly ke svým politickým zájmům (palestinský problém například). 3) Zaujal mě okouzlující 35letý Paul Newman, byť se tu herecky zrovna nepřetrhl. 4) Nejvíce mě ovšem dostal sen horkých erotických nocí 21letý Sal Mineo (mladý terorista Dov Landau), jeden z prvních významných herců v USA, kteří se nakonec k homosexualitě veřejně přiznali. 5) Za povšimnutí stojí i nádherná hudba 39letého Ernesta Golda. Na dětském táboře mě budila v roce, považte, 1971. Díky ní jsem se na budíček dokonce i těšil. ()
O této době, myslím, moc filmů není a je to škoda, zvlášť když to bylo Československo, kdo rozhodujícím způsobem přispěl ke konečnému vítězství Židů. Škoda, že tento film až moc často hraje na strunu sentimentu, chvílemi je až kýčovitý (scéna pohřbu), dramatické momenty moc dramatické nejsou, a když už to vypadá na drama, jako by si s tím nevěděli rady a nechali to jen tak vyšumět. Nebylo to vyloženě špatné, ale rozhodně by se z takového námětu dalo dostat víc. ()
Více než tříhodinové drama (podle románu L.Urise napsal scénář vynikající D.Trumbo) se vrací dějově do roku 1947, kdy bylo v OSN odhlasováno rozdělení Palestiny, a mohl tak vzniknout novodobý izraelský stát. Ať už film znechutí antisemitu, nebo nadchne sionistu, zůstává především silným příběhem o lidech, kteří po hrůzách holokaustu získali svobodu a vlast. A ústřední hudební téma Ernsta Golda pozná každý, kdo se někdy jen otřel o filmovou muziku. ()
Reklama