Režie:
Ken RussellKamera:
David WatkinHudba:
Peter Maxwell DaviesHrají:
Vanessa Redgrave, Oliver Reed, Dudley Sutton, Max Adrian, Gemma Jones, Murray Melvin, Michael Gothard, Georgina Hale, Graham Armitage, Kenneth Colley (více)Obsahy(1)
Děj filmu se odehrává ve Francii za vlády krále Ludvíka XIII. Král, který se raději než vládnutí, věnuje světským radovánkám, přenechává postupně vládu nad Francií svému poradci kardinálu Richelieu. Inteligentní Richelieu této možnosti využívá a strmě se dere k moci. Když nařídí zbourat hradby protestantských měst pod záminkou lepší kontroly křehkého míru mezi katolíky a hugenoty, naráží na osvíceného kněze Grandiera (Oliver Reed), jež spravuje po smrti guvernéra jedno z těchto míst. Richelieu vědom si toho, že sám král dal bývalému guvernérovi dekret zaručující nedotknutelnost města, se rozhodne očernit Grandierovu pověst tím, že ho nařkne ze spolku s ďáblem. Tím vyvolává inkviziční proces, který rychle směřuje k tragickému konci. Scénář se opírá o skutečná historická fakta. (kosta73)
(více)Recenze (60)
Slušná divočina, často na pomezí hororu. Ale zajímavé spíše jako bizár než poutavý film. ()
Zpracování stejného námětu jako Kawalerowiczova Matka Johana od Andělů. Na rozdíl od střízlivého polského filmu (nebo Vávrova Kladiva na čarodějnice) autoři pracují s emočním a fantazijním uchopením tématu, proto se nevyhýbají spíše surrealistické poetice a vcítění se do doby v jejích snech a představách (Vávru daleko víc zajímalo pojetí práva a spravedlnosti, případně jeho zneužití, i když ani tato tematika v Russelově snímku nechybí). Nutno ještě zmínit hudbu Petera Maxwella Daviese, významného britského modernistického skladatele, který ví, co a jak se hrálo v 1. polovině 17. století (při dobových slavnostech) a zároveň ve vypjatých psychologických momentech slyšíme moderní vážnou hudbu nejlepšího kalibru. Jako výtvarník na snímku pracoval i Derek Jarman. ()
Šlabikár filmovej estetiky. Sets designed by Derek Jarman (nech je odpoveď). ()
Nie som fanúšik psychedelických umeleckých filmov. Téma dobrá, spracovanie dosť hrozné. ()
,,HRIECHOM SA JE MOŽNÉ NAKAZIŤ AKO MOROM." __ Vo svojej dobe (nahotou a násilím v tom istom roku svet valcoval aj Orange od Kubricka) sa určite jednalo o mimoriadne kontroverzné a isto aj poburujúce dielo, ktoré u človeka nevyvolá pocit nepovšimnutia ani teraz. Ako to už býva, takéto ,,revolučné" filmy sa dosť ťažko hodnotia a tak aj s Diablami je to niekedy takmer na dne hviezdičkového ohodnotenia, inokedy zase vystreľuje k samotnému zenitu (predovšetkým záver). Hlavne zhruba 3/4 filmu je mimoriadne vyšinutá, až by sa dalo povedať, ako by bola myslená viacej ako fraška než seriózny počin. Asi za to môže aj fakt, že Michael Gothard mi ako exorcista veľmi nepripadal, naopak, svojim bujným három, brílkami a rečami vyznel skôr ako dáky ,,akčný sfajčený hipík". Výtvarná stránka síce častokrát nepôsobí úplne vierohodne (hlavne prekrásne vykachličkovaný kláštor), nejde jej však ubrať vysokú umeleckú úroveň, postavenú predovšetkým na kontraste bielej a čiernej, svetla a tmy, ako dvoch odveky zápasiacich protipólov. Hudbu veľmi pekne vystihol raroh. (91. hodnotenie, 12. komentár k filmu) ()
Musím si přečíst Huxleyho předlohu - je tam na hony cítit potenciál původního příběhu, Russell to ale trochu přeťápl. Víte co, kdyby tam nepobíhal houf dlouhovlasých nahých divoženek, tak se téměř není na co koukat. Hezká scénografie a vymazlené kostýmy, jistě, charismatický Oliver Reed, ano - film ale jako celek prostě nedrží pohromadě. Na historické drama je to příliš bizarní, experimentálnímu filmu zase vadí známě skutečných, historických událostí. Nechápu, proč bylo třeba téma inkvizice, které je už v syrové podobě dokonalým materiálem pro kritiku církve a přehlídkou nejhorších hrůz, jakých je člověk schopen, proč tedy bylo třeba toto téma dodatečně dobarvovat provokacemi a kontroverzemi. Mám dojem, že všechno bylo stavěno tak trochu na efekt, film se nakonec mění na kaleidoskop zmatených, emotivních scén, a od určitého okamžiku už svou nabubřelostí a rozmachem začíná nudit. A to je zatracená škoda. ()
Tohle se opravdu stalo? Šílené a neuvěřitelné. Málem jsem to nedokoukala. Jeptišky údajně posedlé ďáblem běhající po místnosti nahé mě docela znechutily. Scény s nimi mi přišly jako fraška. ()
Dramatický příběh z dob inkvizice ve Francii s velice osobitými, obskurními a obscéními scénami. Nedivím se, že některé musely být vystřiženy (zejména asi pětiminutová scéna, kde nahé jeptišky povalí sochu Ježíše a začnou na ní onanovat a doslova vyvádět jak pod nějakými halucinogeními látkami a to vše podkresleno šílenou hudbou a neskutečnými nájezdy kamery. To je fakt mazec a i nyní se to ve filmu jen tak nevidí, nedivím se, že v době svého vzniku tenhle film byl hodně pobuřující. Výborná role pro Olivera Reeda, který si zahrál z kacířství obviněného kněze Grandiera nebo role hrbaté jeptišky - matky Johany, kterou zahrála nádherná Vanessa Redgrave. Kdo mě teda absolutně nesedl byl inkvizitor, který v " lenonkách " a dlouhých vlasech vypadal jako nějakej bláznivej hipík, to měla být pekelná postava (jako u nás Boblig z Edelštatu v Kladivu na čarodějnice) a ne takovej dementní magor. Chyb by se tam našlo více, ale v rámci filmu o čarodějnických procesech je to lehký nadprůměr (už jen i kvůli těm obcénostem). ()
Oveľa hrôzostrašnejší a brutálnejší film ako jeho o rok mladší brat Mark of the Devil . Tento film je jedno šialené peklo katolíckej beštiality a sodomie sedemnásteho storočia. Prišlo mi to úplne realistické a keby som to videl ako dieťa na 100% by som pustil do gatí. Zlo a ľudská zvrhlosť tu bola na každom kroku. Sexuálne odviazaný kardináli, homosexualita, hierofília toho najvyššieho ranku, posadnutie diablom, fanatizmus a číra radosť a túžba mučiteľov po týraní. Na túto tému som lepšie spracovanú snímku nevidel. V scénke kde sa mníšky popri vymetaniu diabla vyzlečú do naha, zvesia, obrovskú podobizeň Ježiša Krista a začnú oňho masturbovať, všetky s vyholenými hlavami, ma doslova priklincovala k stoličke.. V obrazoch kde sa psychopaticky smejú a krútia jazykmi ako kozľatá som ani nedýchal. Asi mám s mníšok fóbiu.. ženské herecké výkony boli neuveriteľne reálne.. Prekvapil ma tu herec Oliver Reed ktorý svoju rolu zahral takisto dobre, jedine kde som ho videl hrať bol paradoxne jeho posledný film Gladiátor. čo robí túto snímku naozaj desivou je však hudobný motív. Tie bezbožné flauty ešte stále bzučia v hlave. K tomuto filmu som sa dostal prostredníctvom rockovej skupiny menom IRON CLAW dočítal som sa že skladbu devils nahrali deň potom ako videli tento film v kine. Proste ich to tak vystrašilo a inšpirovalo že za deň to vymysleli aj nahrali. ()
kladivo na Carodejnice meets Caligula ... no ale pre mna nuda, keby tej inkvizicie nebolo, tak to vypnem : 5 % ()
Ani nevím proč to mám s přízviskem horor, když to tu není, a nebo to někdo změnil? Moc tyhle historický filmy nemusím. Tady jsem ani moc nevěděl komu mám vlastně fandit, neboť mě všichni přišli totálně šlehlý zvlášt sám král. Podobnost s naším Kladivem na čarodějnice bych tady neviděl to mělo aspoň náký ucelený příběh. Tohle je jen o kecání ohnutý jeptišky a nadrženýho kněze a hromadných orgijí. ()
Neskutečná dekadentní šleha plná scén na které jen tak nezapomenu. Smutné na tom je, že to opravdu věrně zachycuje reálný příběh a konání církve za dob inkvizice, 4 hvězdy. ()
Neobyčejně charizmatický Oliver Reed v tomto filmu předvádí grandiózní výkon. Klobouk dolů! ()
Něco mezi Kladivem na čarodějnice a hororem o posedlých jeptiškách - takovéhle doporučení jsem dostala, ale na smršť, která mne čekala, jsem fakt připravená nebyla. Tenhle film zvlášť v druhé polovině nemilovníky mučení lidí nutí odklánět zrak a Oliver Reed, který doteď pro mne byl jen nepříliš šťastně obsazený Athos ze Tří mušketýrů je Pan herec. PS - Mimochodem, celá ta záležitost není scénáritické cvičení na téma zneužití moci, ale opravdu se stala a je zaznamenána v kronikách. ()
Tak tohle byla hodne divoka podivana. Neco mezi hammerem a giallo stylem, na konci s vaznou tvari...stoji za videni. ()
Kladivo na čarodejnice krížené so 120 dní Sodomy. Atmosféra a scény ako po použití psychotronických a narkotických látok. Takmer bez hraníc. To je u mňa vždycky plus, keď niekto ,,ukáže, že má gule,, . ()
Druhý Ken Russell ve dvou dnech, no já se mám. Musím ale uznat, že to nebyla taková pičovina, jak píše verbal. Ken Russell evidentně není normální a tak tu jsou pošahaní kněží, které stvořil snad sám ďábel, opravdu psycho upálení, jeptiška s hrbem, král střílející "ptáčky", Ježíš obcující s přihlížející ženou a zvrhlé orgie nahatých jeptišek. U něčeho jsem byl zhnusen, něco mě nechtěně rozesmálo, nad něčím jsem uznale pokýval hlavou. Ale pod tím vším je kupodivu solidní vizuální stránka (stavby, kostýmy), fantastický Oliver Reed a výborný příběh o knězi, který strkal nos do světských záležitostí, takže s ním řádně po bolševicku zatočili ve vykonstruovaném čarodějnickém procesu. Není to zas tak daleko od toho co se tehdy skutečně stalo a člověk má po tomhle chuť vyhledat prvního faráře a s chutí mu plivnout do ksichtu. 3*, ale už se těším, až tahle psychedelická vyfetovaná éra kinematografie skončí. ()
Zvláštní film.Podivná pachuť.Scéna kdy Ludvík XIII. střílí po muži převlečeném za koroptev mě neskonale pobavila a mám jí dodnes před očima....stejně jako finále. ()
[2,5*] "Despoiler of my child, my innocent lamb!" "Even the most innocent lamb is destined for the lustful ram." Historická dráma zaradená v zozname 1001 filmov, ktoré musíte vidieť, než umriete. Film, pri sledovaní ktorého som neustále kolísal medzi obdivom k nemu a znechutením z neho. Na jednej strane som obdivoval jeho obrazovú stránku (výborná kamera Davida Watkina), ktorá ponúka viacero veľmi pôsobivých obrazových výjavov (morová skaza, zmyselné predstavy hrbatej mníšky, scény mučenia) a je jednoznačne najväčšou prednosťou filmu. Na druhej strane mi však vôbec nesadla tá celková preštylizovanosť, všetka tá prehnaná šaškáreň, nehodná takej závažnej témy, akou je skutočné vraždenie v mene zvráteného náboženského fanatizmu (či kvôli chorobnému baženiu po moci). Je to jeden urozprávaný, uvrieskaný a totálne šialený teáter, plný kadejakých odpudivých zvrhlíkov, cirkusových šašov (inkvizítor, "liečitelia") a bláznivých mníšok posadnutých žiadostivosťou (ale zase treba priznať, že na tie sa aspoň dobre pozerá). Po hereckej stránke všetkých jasne strká do vrecka Vanessa Redgrave (sestra Jeanne) a svojimi výkonmi zaujmú ešte Oliver Reed (Grandier) a Gemma Jones (Madeleine). Celkový dojem z filmu nezvyšuje ani hudba (ak sa tie zvuky tak dajú nazvať), ktorá proste za veľa nestojí. To neustále porovnávanie s vážne pojatým Kladivom na čarodejnice v komentároch je scestné, keďže tento film je odľahčený akýmsi bizarným humorom (čo pôsobí vyslovene rušivo). "You have turned the house of the Lord into a circus!" ()
Příběhy politických procesů, v nichž se zhýralá vládnoucí moc zbavuje lepších individuí ve jménu nějakého vykonstruovaných nesmyslu, aby dosáhla vlastních pokoutných cílů, jsou emocionálně těžké, protože v nich je zřetelná nespravedlnost. Sledovat sugestivní vykonávání nespravedlnosti člověka frustruje, rozčiluje, tíží i padá na něj zmar a beznaděj. To však nevadí, protože v umění jde o sílu prožitku a takové příběhy k tomu mají predispozice. Bohužel scénář není toliko zdařilý. Postavy nejsou dost prokresleny a tak se děje, že z námětu není vyždímáno tolik, kolik by se mělo a film tak chvílema nudí. Ve výsledku to působí poměrně plytce. To však je částečně kompenzováno výstředním stylem. Chvílema mi to připomínalo Holy Mountain od Jodorowskiho. Jsou tu snové pasáže, teplý král, nadržené jeptišky, inkvizitor na speedu... Bohužel tyto šílenosti nejsou natolik prokreslené, aby na mě dostatečně zapůsobily. Snad je to i problém v jisté statickosti starého filmu, protože jiné filmy mají obsahu ještě méně, ale ve výsledku jsou sugestivnějším zážitkem (Climax). Devils však jsou pestřejší podívanou, než bývá zvykem. Přesto je faktem, že scénář vše jen načrtne, čímž nebylo docíleno vyššího potenciálu, který tento námět nese. Taky se mi nelíbí, že se tvůrci vyhnuly vyobrazení explicitního násilí, kord když jinak je to film velmi kontroverzní. Nerozumím tomu. Dokonce jsem viděl verzi s vystřihnutou scénou, kde nadržené jeptišky orgiasticky znesvětili podobiznu Ježíše na kříži. Film tedy nezapomenu, ale vracet se k němu nebudu, protože výsledný dojem je pouze: "ušlo to". ()
Reklama