Režie:
Volker SchlöndorffKamera:
Franz RathHudba:
Hans Werner HenzeHrají:
Mathieu Carrière, Marian Seidowsky, Barbara Steele, Bernd Tischer, Fred Dietz, Lotte Ledl, Herbert Asmodi, Fritz GehlenObsahy(1)
Tento film ze zlatého fondu světového filmu nás zavede na počátek 20. století o prostředí chlapeckého internátu v Rakousko - Uhersku. Na internátě vládne nepřátelský vojenský režim a šikana není výjimkou. Hlavní hrdina Törles je střídavě fascinován a odpuzován násilím, které zde vládne, ale zachovává si svůj morální kredit i schopnost nést odpovědnost za své jednání. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (31)
Fragmenty studenstkého života v rakousko-uherském internátu pospojované filosofickým tápáním mladíka Törlesse. Nebýt zdařilé závěrečné pasáže, tak snímek ničím moc nezaujme, byť mu těžko něco vyčítat. Nemá totiž výraznější klady, ale ani zápory. Herci jsou dobří (obvzlášť představitel von Basiniho), určitou míru utahanosti u toho divák předpokládá předem a prostředí i vztahy mezi studenstvem se podařilo vystihnout uvěřitelně. Na režijní Schlöndorffův debut to není zlé, jen takové... nijaké. ()
Zvláštní, poněkud odtaživý film, u kterého mi to filozofování mladého hrdiny příliš nesedlo. A odkaz na libování si v násilí směrem k II. světové válce mně nepřišel dostatečně asociovaný. Celkově to vidím na průměr, snímek mě do sebe nedokázal plně vtáhnout (možná kvůli mé neznalosti knižní předlohy). ()
Kvalit ani nepopsatelné dusné atmosféry knižní předlohy Zmatky chovance Törlesse od brněnského rodáka Roberta Musila Schlöndorffova adaptace zcela jistě nedosahuje. Německý režisér si však s tak specifickou a náročnou látkou, navíc s přihlédnutím k tomu, že šlo o jeho celovečerní prvotinu, poradil nad očekávání dobře. Všechen myšlenkový kvas se přitom do filmu pravděpodobně ani nedal obsáhnout. Většina herců je výborně typově zvolena a černobílá kamera bez jakýchkoliv zbytečných vizuálních ozvláštnění odpovídá duchu románu. Z typicky Musilovské asketičnosti, věcnosti a odstupu mě vytrhával a rušil pouze občasný avantgardní hudební doprovod, odpovídající spíše aktuálnímu duchu novátorských 60.let a až příliš přitažlivá postava Boženy, která podle románu měla vypadat poněkud jinak :) . ()
Jeden z najznámejších zastupiteľov nemeckého nového kina nie je paradoxne politickým filmom zo súčastnosti, ale metaforicky sa zamozrejme k dobovej politike a nemeckému uvažovaniu známemu z druhej svetovej vojny vyjadruje. Jeho ústredná téma zneužívania moci je poplatná vždy a všade a tak je film veľmi univerzálny. Záverečná mladíková reč mi vyrazila dych kombináciou chladu prednesu a jeho pravdivosti. ()
Tento film se zjevně snaží vyjádřit zejména jednu, dnes již nepříliš originální, zato stále aktuální myšlenku: Zlo je děsivě banální a fašismus inherentně přebývající v každém z nás. Záleží jenom na okolnostech (jako je výchova, morálka, společenská kontrola), zda se v konkrétním případě a v konkrétní historické periodě projeví, nebo ne. Úloha osobnosti v dějinách je v zásadních aspektech predeterminována. Stále však zbývá možnost vzpoury, kterou po všech "zmatcích" zvolí i Törless. - Formálně je film strohý a dramatické události zejména registrující. Tato jeho odměřená "chladnost" (korespondující i s roční dobou, v níž se příběh odehrává) je však vzhledem k obsahové stránce adekvátní a slouží jako aktivní komentář k zobrazenému. Zamrzí ovšem časté přehrávání/nedohrávání některých protagonistů, včetně titulního herce. ()
Galerie (42)
Zajímavosti (2)
- Předlohou filmu, jehož scénář napsal režisér spolu s Herbertem Asmodim, byl románový debut rakouského spisovatele Roberta Musila „Zmatky chovance Törlesse“ z roku 1906. (Caminzind)
- Během promítání snímku na festivalu v Cannes odešel ze sálu německý kulturní atašé. Obával se, že by film mohl být pokládán za důkaz, že sadismus je Němcům vrozený. Cítil tak potřebu se od filmu nějakým způsobem distancovat. (Komiks)
Reklama