Režie:
Ernst MarischkaKamera:
Bruno MondiHudba:
Robert StolzHrají:
Romy Schneider, Magda Schneider, Gretl Schörg, Susi Nicoletti, Hans Moser, Paul Hörbiger, Gunther Philipp, Josef Meinrad, Wolfgang Lukschy, Fritz Imhoff (více)Obsahy(2)
Constanze „Stanzi“ Hübnerová (Romy Schneider) je mladá, bezstarostná a upřímná služtička ze Salzburgu, která přijíždí do Vídně, hlavního města říše, aby zde pracovala v pekařství u své tety (Magda Schneider), která je osobní dodavatelkou croissantů samotného císaře Františka Josefa I. „Stanzi“ zjišťuje, že se jí postupně začínají plnit všechny předpovědi, které byly napsány na „štěstíčku“, jenž si koupila před cestou do Vídně na jedné oslavě. Předpovědi ji dovedou až k samotnému císaři Rakousko – Uherska. Časem potkává mladého skladatele z regimentu „Deutschmeistrů“ a zaslouží se spolu s ním o zkomponování nového pochodu pro císařské vojsko německých rytířů. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (14)
Prehnane presladené, je to ako z inej planéty. Je to germánske ako samotní nemeckí rytieri. Len muzikálom by som to nenazval. Páči sa mi, že sa nebáli rakúsku kultúru pekne ukázať, taktiež sa to začínalo pekne vidiekom a končilo v meste, ale popravde, tie reči boli nielen presladené, ale občas aj trápne. Zaujímavo pôsobí spojenie matky a dcéry Schneiderových, ale aj samotný film, ktorý je takou divnou romantickou zábavkou. Našťastie sa tu nejedná o žiadne uchichúňané bavorské porno, je to najmä kvôli pôvabnej Romy. Avšak nie je to podľa môjho gusta, nie je to môj štýl, je to troška nuda, našťastie pre rok vzniku, ešte ani nie je poznačené komerciou, ale od nejakého mrštného filmu to má ďaleko. ()
(3x) Půvabné druhé setkání matky a dcery Schneiderových a Ernsta Marischky. Po filmu Mládí královny Viktorie se královna a její komtesa mění v salzburgské děvče a její vídeňskou tetičku. Jejich vztah je více vyrovnaný, obě mají před sebou svá malá tajemství a užívají si svá dostaveníčka. Romy-Stanzi se setkává se svým německým rytířem Sigfriedem-Willym a Magda-Therese má konečně štěstí se svým Josefem-Hofratem anžto se stane dvorní dodavatelkou císařských banketek. K tomu všemu se stáváme svědky jednoho okouzlujícího nedorozumění skrze maškarní ples. Setkání dvou císařů Františka Josefa I. a Viléma II. může po té toto vídeňské dobrodružství výborně ukončit za doprovodu jednoho výjimečného pochodu. Tento film je dnes málo připomínaným prostředníkem mezi filmem o Viktorii a trilogií Sissi, což je škoda, neb je opravdu příjemný. P. S. Docela jsem se zakoukala i do Gretl Schörgové, inu hlavně Im Frühling im Mondschein im Prater in Wien v jejím podání bylo nanejvýš lahodné, podobně jako Im Prater blühn wieder die Bäume (což byl shodou okolností také titul rakouského filmu z roku 1929) :) ()
Na rozdíl od filmů s císařovnou Sissi, které jsou na mě poněkud zu viel, je toto skutečně docela milé. Naivní, sladké, ale i vtipné. A v tom pečivu čuju Freuda. ()
Naivňoučké filmečky z padesátých let německé provenience o Rakousku-Uhersku.. :-) Romy úchvatně milá a jemná krásná dívka a její maminka coby krásná žena středních let rázně se vymezující průměru doby.. ()
Nebylo by to nejhorší, kdyby děj (jak je špatným zvykem muzikálů, ehm..;) nezpomalovaly všemožné (a navíc neotitulkované) songy. Davové šílenství, před kterým bledne i - oproti tomuhle filmu určitě - komorní Sissi. ()
Táto muzikálová veselohra z doby c. a k. monarchie bola natočená v Rakúsku, ale svojim humorom sa od českých historických komédií pre pamätníkov nejak výrazne nelíši. Tipoval by som, že v nemecky hovoriacich krajinách (hlavne v Rakúsku) asi pôjde o kultový pamätnícky film. Veľmi pohodová atmosféra, plná úsmevných zápletiek na úrovni zámien, nedorozumení, tajností, zamilovanosti i napokon dokazovania svojich schopností a talentu. K tomu veľkolepá kostýmová výprava, milí herci a samozrejme množstvo pekných postáv od pána dvorného radu, mladej Stanzi a jej tety z pekárne až po celú tú spoločnosť veľmi neschopných holičov. Fajn zábava, 85% (Challenge Tour 2018: 30 dní so svetovou kinematografiou) ()
Vídeňský filmový cukrkandl, plný lásky, šťastných náhod a ještě šťastnějších shledání, v hlavní roli se sedmnáctiletou Romy Schneider... Koho by to nedojímalo? ()
Oddychová lehká romantická povídka zfilmována ERNSTEM MARISCHKOU (Sissi, Královna Viktorie), která vás nenutí přemýšlet, jenom se koukat, usmívat se, poslouchat pěkné melodie. Hrajou zde hvězdy rakouského filmu : Romy Schneiderová, její maminka Magda Schneiderová, bývalý komik 40.let Hans Moser a v roli císaře Paul Hörbiger. Jako dítě jsem všechny vídávala ve 40.letech ve filmech DEFA a vždy se bylo na co koukat, byli mladí a výborní. ()
Podle českého názvu by našinec čekal nějaké temné středověké drama. Leč to jen překladatel prokázal neznalost reálií. Jinak vcelku zábavná podívaná podle mustru Sissi. Jednomu na mysl přichází, že s barevným, nezávazným c. k. kýčkem chtěli Rakušáci zapomenout na svou nedávnou hnědou minulost. Ale Romy, jako "prostý kvítek z venkova", je opravdu půvabná, a císařpán je zde rozmrzelzý, že houstičky nejsou dnes obvzláště vypečené. Dodatek 1. 11. 2012 : Ale, co to vidím? Původně zde uvedený český název Němečtí rytíří ( na který odkazuji v své první větě) je zde změněm. Z hlediska děje filmu vhodně. ()
Typické 50-te roky a práve sa zavádzajúce kombinácie Marischka + Schneiderové mama s dcérou, Josef Meinrad, opäť romantická sladučká naivná kostýmovka s vtedy vtipnými kúskami, z 19. st. A myslím, že robili čo im sily stačili, aby rozbehli tento úspešný vzorec a často ho opakovali, keď ho ľudia pozitívne prijímali. Keďže som vyrastala na Sissi, chcela som si pozrieť aj Mädchenjahre einer Königin a tuto Deutschmeister. Posledne spomenutý film ma žiaľ už nepotešil ani trošíčku. Chémia fungovala jedine medzi Terezou a pánom Hochmeisterom či ako sa volá, ktorému to mimoriadne seklo :)). Keď už škatuľkujem, rada by som si v budúcnosti pozrela aj film Ludwig. Ten je točený až v r. 1972, tak hádam kvalita stúpla. Mimo to, škoda, že som Nemeckých rytierov nevidela v originály. Celkovo.. ... tradičná škatuľka na pobavenie, ale nie už mňa. No i tak som rada, že si doplňujem filmografické znalost o Romy Schneider a Ernstovi Marischkovi. ()
Taková romantická komedie, kde se hodně muzicíruje, zpívá a tancuje. Ukazuje naivní dospívající dívku Constanzu Hubner (šestnáctiletá Romy Schneider), která se chce bavit a užívat si a tak vyrazí z venkova do Vídně ke svojí roztoužené tetě Therese (Magda Schneider). A tak obě dvě hledají a nacházejí milence, Constanza mladého kaprála Wilhelma Augusta Jureka (Siegfried Breuer Jr.), který tak rád komponoval a teta dvorního úředníka Hansiho Führera (Gretl Schörg), který tak toužil po její lásce. Vtip sem přináší nervózní kadeřník a Wilhelmův strýc Jeremias Swoboda (Hans Moser) a trio urozených, Felix, baron Zorndorf (Gunther Philipp), hraběnka Burgstetten (Adrienne Gessner) s neteří, komtesou Nanette (Susi Nicoletti). Ti tři rozjíždí celkem vtipnou situaci kolem svatby z omylu. Vše se daří, štěstíčko se plní také proto, že rakouský císař Franz Joseph (Paul Hörbiger) je takový dobrák a lidumil. A jeho kolega německý císař Wilhelm II.(Wofgang Lukschy) jakbysmet. Romanticky naivní, ale také častokrát půvabně vtipné. ()
Jak je z hereckého obsazení, jména režiséra a místa a doby děje jasné, je to něco jako Sissi. Dějově mi to ale přišlo slabší, hudební vsuvky nezaujaly a některé rádobykomediální scény mi připadaly vysloveně otravné (například v holičství) ()
Ernst Marischka byl mistr svého oboru. Myslím, že v 50. letech nebyl v Rakousku nikdo, kdo by tak velkolepě filmoval. Původní exteriéry, do detailu dotažené interiéry, drahé kostýmy, neošizené davové scény. Nad tímto vždycky žasnu a oceňuju. Německé rytíře mám rád. Myslím, že se jedná o velmi příjemné opětovné setkání matky s dcerou, Magdy s Romy Schneiderovou. Možná naivní příběh, ale proč 10 let po válce lidi obtěžovat s něčím náročným. Tento film byl natočen proto, aby bavil. A to myslím splnil velmi dobře. ()
Je to úsměvné, po celý film jsem se usmívala. Není to nic přeborného co se děje týče, ale své kvality to má. Co bylo naprosto úchvatné jsou kostýmy, obzvláště ty zpěvačky. Velká škoda, že k českému dabingu neotitulkovali písně, protože pak si to člověk nemůže vychutnat jako muzikál. ()
Reklama