Režie:
Martin ScorseseScénář:
Paul SchraderKamera:
Robert RichardsonHudba:
Elmer BernsteinHrají:
Nicolas Cage, Patricia Arquette, John Goodman, Ving Rhames, Tom Sizemore, Marc Anthony, Mary Beth Hurt, Cliff Curtis, Nestor Serrano, Aida Turturro (více)Obsahy(1)
Záchranář Frank Pierce je po pěti letech nočních služeb psychicky na dně. Práce v sanitce z něj udělala alkoholika, jenž trpí depresemi a halucinacemi. V ulicích města vídává duchy pacientů, které se mu nepodařilo zachránit. Nešťastné bytosti bloumají po Manhattanu s výrazem nevýslovného utrpení a Frank čte v jejich očích výčitky. Naději do jeho světa vnese tajemná dívka Mary, dcera muže, kterého se Frankovi podařilo tak tak zachránit. Dvojici možná čeká vykoupení, ale zcela jistě budou muset napřed projít peklem. Mezi newyorskými narkomany se totiž začala šířit nová droga, jejíž požití má až příliš často smrtelné následky. A Frankovi právě začíná další noční šichta… Téměř mysteriózní drama režiséra Martina Scorseseho vzniklo podle autobiografické knihy Joea Connellyho, jenž několik let pracoval u newyorské záchranky. Tragické příběhy pacientů se tu prolínají s černohumornou otrlostí záchranářů i absurditou amerického zdravotnického systému. Scorsese se před Počítání mrtvých (1999) po letech vrátil ke spolupráci se scenáristou Paulem Schraderem, který se podílel na režisérových nejlepších filmech Taxikář (1976) a Zuřící býk (1980). (Česká televize)
(více)Recenze (306)
Ne tohle drama/ thriller mě nechytlo, ze začátku to vypadalo slibně, ale pak slabší a pro mě nudné a zklamání...2* ()
Tři noční služby psychicky i fyzicky vyčerpaného záchranáře jako halucinační projížďka předpeklím. Martin Scorsese je stále ve formě, Nicolas Cage vypadá dostatečně vyhořele a k tomu všemu vyhrávají skvělé rockové pecky. Výborné. ()
Hektický život jednoho saniťáka z pohledu jeho nočních šicht, dramatické záběry podané ve stereotypním pohledu prosté práce - práce jako každá jiná. Chuť zachránit aspoń jeden život jako drogou pro Nicolase Cage. A režie už to by mělo být popudem ke shlédnutí filmu. ()
To takhle Martin Scorsese sedí doma a přemýšlí co natočí, když někoho u sousedů klepne infarkt a zvuk sirény mu vnukne nápad znovu se projet po svém městě a ukázat ho opět ve svém ,,nejlepším světle". Scorsese tedy vyměnil taxíka za sanitku a svůj New York zobrazil jako peklo na Zemi, kde mezi tou špínou a prapodivnými existencemi jezdí andělé v sanitce a snaží se zachraňovat lidské životy a hlavně i zachránit sami sebe. Ono to zní hezky: zachraňovat životy, ale film ukazuje jaký je to boj a jaké je to nést ztráty. Každý ze saniťáků se snaží zbavit se svých osobních démonů jinak a používají řešení jako alkohol, drogy, násilí atd. ale ne vždy se tím dá uniknout realitě. K tomu použil Scorsese tradičně dobrou kameru a zrychlené záběry ze sanitky jsou vyslovená slast, hudba se ne vždy k dění na plátně hodí. Herci podali dobré výkony. Líbil se mi Cage i má oblíbená Patricia Arquette, ale zaujmul i Tom Sizemore v roli dalšího saniťáka. Ovšem film trpí tím, čím trpí většina Scorseseho snímků a to že je film moc rozvleklý. Vždy to není na škodu, ale tentokrát jsem se docela nudil. Každopádně se nejedná o nejhorší mistrův snímek (pořád má na kontě Po zavírací době.) ()
Ani pořádně nevím, co si mám o tomhle filmu myslet. Po přečtení obsahu jsem očekával mrazivý duchařský thriller s tajemnou atmosférou, ale byl jsem naivní. Musím s politováním oznámit, že jsem se smál více, než u nějaké průměrné komedie. Dostalo se mi totiž trochu přitroublého příběhu vyprávěného zvláštním komediálním stylem, který ani trochu nesplnil má očekávání. 40% ()
Na tenhle film jsem se díval čistě kvůli hereckému obsazení a režisérovi. Ale bohužel film mě dost zklamal. Nejen, že se zbytečně dlouho táhne, a vy se už asi po půl hodině modlíte, aby to skončilo. Jak tady bylo zmíněno, na tenhle film by se člověk měl koukat buď pod vlivem drog nebo alkoholu. A nejlépe pod vlivem jak alkoholu, tak drog. ()
Očekával jsem něco trochu jiného. Na Scorseho slabota. Dialogy nebyly to pravé ořechové jak je od Martina zvykem. Mrzí mě že Goodman tam byl jen na začátku ten byl fakt super, Rhames mě taky bavil, Cage workoholik bez úsměvu na tváři. Chvílemi to vypadalo na psycho film, ale co si budem. Celý to vypadá, že se schyluje k nečemu velkemu, ale nakonec se stane úplný hovno. ()
Taxikář z prostředí saniťáků. Super Cage, vtahující atmosféra ale něco tomu chybí a vše vyznívá do prázdna. ()
Nějaké špatné zkušenosti se zdravotnictvím, bydlením v pochybné čtvrti, psychedeliky... ? ()
Taxikár v sanitke - namiesto DeNira tu však máme Cagea..Nie také kvalitné, nie také silné, ale zato fest temné, depresívne, cynické..Geniálne v detailoch, ťažko pozerateľné v celku.. .3,5*/5 ()
Noční ulice devadesátkového New Yorku, Paul Schrader, tentokrát to všechno navíc na materiálu Kodak Vision 320T (všechny filmy, co milujete z konce 90. let, jsou natočený na tomhle - obrovské rozlišení + obrovská zrnitost). Scorsese tu pod množstvím epizodek vedlejších postav a různých fórků trochu zapomněl o čem vlastně vypráví, což ale sedne k povaze ústředních postav a vlastně i k tomu, čím ten film vlastně je. Navíc to má spoustu scén takový tý cool rozervaný existenciálnosti ve který Nicolas Cage v bezdomovecký komunitě shání kafe místo toho, aby se staral o pacienta. ()
Lehce opomíjený film. Neprávem. Možná nejlepší Scorsese devadesátých i následujících let. Má to hodně blízko k Taxikáři. Pohled na temnou stranu New Yorku zase z trochu jiné strany. Režijní mistrovství, skvělé herecké výkony, podmanivá hudba i neuvěřitelně hutné výtvarné zpracování... ()
On to vlastně není vůbec špatný film. Ale je natolik podivný, jak po obsahové, tak po formální stránce, že si nejsem vlastně jistý, jak moc se mi líbil a jak moc ne. Zpětně nemůžu neocenit atmosféru, kterou Scorsese po celou dobu udržuje, k čemuž určitě i napomáhá mnohdy dost podivný střih (docela bych si chtěl o některých pasážích s Thelmou popovídat). Chvílemi se však celé tohle podivné obludárium dostává na hranu absurdnosti, která mě trochu mátla a tlačila mě do divácké nekonformnosti. Nepochybuji, že to byl i účel tvůrců, ale já bych asi uvítal k celé té látce o malinko racionálnější přístup. Zůstává otázkou, nakolik by to pak narušilo tu podivnou a zárověň fungující atmosféru. 6,5/10 ()
Hodně zvláštní film. Věřím, že doktoři – lidi od záchranky nemají zrovna lehkou práci a při sledování tohoto kousku, jsem až zíral, co všechno musí řešit (kromě záchrany lidského života). Nejen americké ulice jsou plné nejrůznějších individuí (Mark Anthony jednoho z nich hrál opravdu dobře), bezdomovců, kurev, pasáků, zdrogovaných, sebevrahů, atd…k pousmání byly scény z nemocnice, která byla pořád plná, jízdy sanitkou s různými kolegy (Tom Sizemore, Ving Rhames, John Goodman) – každý měl svůj příběh a s každým zažijeme různé akce i jejich vlastní boj, stejně jako u hlavního hrdiny, který prostě „vyhořel“ a všude vidí a rozmlouvá s mrtvými…Patricia Arquette a její linka mi přišla zbytečná…Nějakou dobu nezapomenu na oživování I. B. „Prcíře“, rady jak si správně říznout zápěstí při pokusu o sebevraždu, scénku s napíchnutím na hrot ve 14. patře, řádovou sestru s mikrofonem a její rady ani na to, co znamená „antistresová kunda…“. Bohužel je tu i dost nudných pasáží. ()
Můj oblíbený Scorsese, jehož atmosféra není tak uplně nepodobná legendárnímu taxikářovi. Syrový film, jehož hlavní devízou je výkon Nicolase Cagee. ()
For ME 91% ()
Ho hó, skoro jediný zdejší Scorsese v modrých číslech, tož jsem si řekl, že je to možná pro film dobré doporučení. A měl jsem recht, něco tak krásně vyšinutého jsem už dlouho neviděl. Znáte lyricko-akční seriál Emergency? Tak tady ho máte v celovečeráku, ovšem v řízné punkové úpravě a okořeněný nějakými těmi barbituráty a opiáty a chlastem a existenciální depkou a psychedelickým humorem a všeobecným šílenstvím v ulicích i domech šíleného New Yorku. V hlavní roli jeden hodně přepracovaný zdravotník-saniťák, pár jeho praštěných kolegů, pár praštěných pacientů, jedna zjevující se mrtvá dívka a jedna živá dívka na půl cesty mezi jeptiškou a smažkou. Se slzou v oku vzpomínám na časy, kdy mladý Coppola (i jeho žena) ještě dostávali skvělé role, řvu smíchy při "záchranářských" scénách s kazatelem Rhamesem nebo mlátičkou Sizemorem, hážu bez rozmýšlení pětku a říkám si, že jedna projekce je na vstřebání tohohle klenotu málo. ()
Musím se smířit s tím, že tu budu za Barbara Conana, ale co už, nedá se nic dělat a musím s barvou ven. Tento film mě oslovil více a důrazněji než známější a slavnější Taxikář. V tomto ohledu bych dokonce zašel ještě dále a dovolil si tvrdit, že Počítání mrtvých není jen pouhou variací, ale spíš (velmi) volným pokračováním Taxikáře. Saniťák Frank Pierce (jedna z nejlepších rolí Nica Gage) je na nejlepší cestě podlehnout běsu a šílenství, do něhož se díky své nepříliš vděčné práci dostal a v jejichž víru už s definitivou zmizel jeho kolega Tom Wolls (opravdu výborný Tom Sizemor). Ve Spojených státech se snímek nedočkal příznivých kritik, zato sklidil řadu veřejných odsouzení za svůj "mýtobořičský" pohled na práci osádek ambulancí. ()
Zvlastny film, ktory nezobrazuje pracu sanitarov povzbudivo ako v serialoch typu Tretia hliadka alebo Pohotovost. Namiesto toho film vyvola v divakovi pocity hnusu, depresie a odporu. Po tomto filme by som nemal najmensiu chut sa prechadzat nocnymi ulicami New Yorku. Navodenie neprijemnej bezutesnej atmosfery sa Scorsesemu podarilo dokonale. Bohuzial pre mna. Ja mam radsej filmy venujuce sa postavam alebo silnemu pribehu, takze to nie je môj styl filmu. Ale nepopieratelne kvality ma. Z hereckych vykonov stoji za zmienku perfektny Cage, ktoremu cely cas verite, ze sa kazdu chvilu psychicky zruti a z jeho partakov ma najviac bavil blaznivy Tom Sizemore. To boli casy, ked este mali obidvaja prilezitost poriadne sa pred kamerou predviest. Pre mna je vysledok zaujimava jednohubka, ktoru uz viackrat vidiet nemusim. 6/10. ()
Výborný Soundtrack a šialená jazda nočným New Yorkom. Scorsese má občas vybočenie zo svojich zaužívaných koľají. Či už sa jedná o jeho filmy s náboženskou tématikou, alebo Vek Nevinnosti. Ukazuje v nich akúsi študentskú túžbu vybočiť. Spraviť niečo mimo populárny smer a využíva pri tom obrovské množstvo významov a symboliky. Bringing out the Dead je film, ktorý oproti takému Casínu už nemusím nikdy vidieť. Ale nezabudnem na neho. Či už sa jedná o vizuál. Solídného Cagea v hlavnej úlohe a určitý magický realizmus, zjavujúci sa na prapodivných a špinavých miestách New Yorku. Mesto úpadku, nihilizmu, existenčných kríz, samovrážd, prostitúcie a šialenstva. A sprievodcami sú tí, čo nás od týchto vecí zachraňujú. Veľmi krásne potvrdenie Nietzscheho pozerania do priepasti, ktorá sa zároveň pozerá na nás. Solídne 4*. ()
Reklama