Režie:
Karel SteklýScénář:
Karel SteklýKamera:
František UldrichHudba:
Vlastimil HálaHrají:
Eduard Cupák, Vladimír Menšík, Bohuslav Čáp, Eliška Balzerová, Jan Kúkol, Jiří Holý, Consuela Morávková, Vladimír Brabec, Martin Růžek, Josef Beyvl (více)Obsahy(1)
1905: Pražská policie bezvýsledně pátrá po špercích, za jejichž krádež byl odsouzen lupič - anarchista Jindřich Legenda. Propuštěný vážně nemocný Legenda má být nepřetržitě sledován... (oficiální text distributora)
Recenze (32)
Natočeno v době normalizace, takže scénář musel být osolen obří dávkou jedině správného vědeckého vidění světa (jak jsme se tehdy museli učit), což činí film neskonale nudným a nezáživným. Herci dobří, ale v tomto případě se jedná o plýtvání talentem. Marná snaha o gangsterku. ()
Další z komunistickou ideologií zparchantělých příběhů, které využívají žánru krimi jen kvůli tomu, aby dokázaly, jak soudruzi, s občasným přispěním anarchistů, byli, jsou a budou rovní. Skrz všechen tenhle balast zanikne příběh Legendy a jeho syna, který mohl být více nosný a udělat film uvěřitelnějším. ()
Výborní čeští herci ve filmu, ve kterém je prostinká zápletka natažena na úmorných 90 minut. ()
Tohle mohla být vážně dobrá C. a k. gangsterka, ovšem kdyby se obešla bez té otravné politiky. Hereckou sestavu na to rozhodně měla. ()
Přehlídka hereckých es v poměrně nezáživném a lehce tendenčním filmu, odehrávajícím se v dobách c. a k. monarchie. V nechvalně proslulé režijní tvorbě Karla Steklého je tohle dílko ovšem pořád ještě slušný standard. ()
Udávalo se a donášelo nejen za komančů a dnes, ale i před první republikou. V té době se ale i mezi zloději, vrahy a policisty našlo několik gentlemanů a v tomto příběhu je jeden z nich. Plejáda známých tváří a výborných herců (hereček) v čele s Cupákem, Menšíkem, Brabcem podali slušné výkony, příběh taky nebyl úplně marný, docela to odsýpalo, ale místy i trochu nezáživně táhlo to je pravda, divák se občas i zasměje a hlavně Eliška Balzerová byla za mlada vážně kost (ani se nedivím, že měla ještě coby svobodná několik milenců…). Viděl bych to na průměrné ohodnocení. ()
Ikdyž v tomto filmu hraje celá plejáda vynikajících herců, zdá se mi, jakoby zůstal režisér Karel STEKLÝ divákovi něco dlužen. I jindy vynikající EDUARD CUPÁK tam hraje bez eufórie a bez nějakého většího nasazení. Celkem mi nebyla jasná úloha Vladimíra MENŠÍKA, který s vervou sobě vlastní místama až přehrával. Nemohu tomu dílku dát více jako průměrné ohodnocení. ()
Velmi chabý příběh dokurvený bolševickou propagandou. ()
Excelentní herecká elita, excelentní herecké výkony v bohužel excelentně unylém filmu. ()
Nemá smysl hovořit o bezpochyby (a celkem tradičně) dobré výpravě nebo o pár dalších obvyklostech. Film jako celek je prostě špatný. Zajímavé jsou dvě věci: jednou z nich je efekt vyvolaný angažováním tolika skvělých herců ve snímku s tak slabým scénářem. Vznikají tak jakoby ostrůvky zdání dobrého filmu vždy když se v záběru ukáže někdo jako Menšík nebo Hlinomaz, kteří z každé věty udělají malý koncert, aby vzápětí celá atmosféra zmizela do nikam, jakmile záběr opustí. Rafinované, leč nedostatečné. Druhá zajímavost je poněkud pikantní — politické vzdělání v době vzniku filmu bylo jiné než dnes a původně protisocanský nádech časem ztratil okolností znalého diváka: dnešní mladá generace (bude-li ji ovšem takový film zajímat) nedovede rozdíl mezi socialisty a komunisty rozeznat a logicky jí musí proradnost některých postav připadat jako relativně svobodomyslná kritika uvnitř komunistického hnutí. To je jistě zábavné, ne však dost. „Dnešní čtenář je hrozně zmlsanej!“, stěžuje si Menšíkova postava, když se jí policie snaží přišít šíření pornografie. Dnešní divák ovšem také, dodávám já. ()
Ve filmu nefunguje nic, režie mizerná stejně jako scénář, hudbu kterou Hála složil by byla úspěšná u němých filmů... ()
"Dát ženský sem tam přes hubu, to je přeci morální hygiena". Kdyby v této quasi krimi z doby konce Rakouska-Uherska bylo více podobně vcelku vtipných hlášek, jaké čas o času obstará postava Vladimíra Menšíka, mohlo to to být docela slušná podívaná. Ale ono je zde žel i dost hlášek ideologicky zabarvených (např. "Máme odpovědnost před dějinami"). Taky škoda, že v celém tom příběhu dost zanikne příběh anarchisty Legendy (v podání tentokrát nikterak výrazného Eduarda Cupáka) a jeho syna. Poměrně efektní (i hravá zároveň) je převážně klavírní hudba Vlastimila Hály, ač Vám někdy přijde, jako že jde o doprovodnou hudbu k němému filmu (ten se zde i v jedné scéně skutečně objeví). Za zmínku snad pak ještě stojí Hana Zagorová v roli šantánové zpěvačky. ()
Kdyz lupici a policajti meli smrnc. ()
Neskutečně kvalitní herecká přehlídka v nudné a hloupé, politicky akcentované kriminálce. ()
Zdejší hodnocení je odpovídající. Je to podprůměr. Vladimír Menšík to sice drží svými hláškami typu: "tohle je perfidní produkt maloměšťácké morálky", leč to nestačí ani na 3 hvězdičky. 45%. ()
Výborne obsadený film , no strašný, nezáživný, pomalý..... 15% ()
Eduard Cupák vždy patři k mým velikým neoblíbencům, ano přesně tak. Pořád bručel, pořád se mračil, ať hrál v kriminálce, muzikálu, dramatu nebo komedii. ()
Skvělé herecké obsazení vytvořilo potenciál, který nebyl příliš využit. Film je úmorně nudný, několikrát jsem se v průběhu jeho sledování musel ujistit, jak dlouho vlastně trvá a modlil se, aby už byl konec. A ten hudební doprovod, to taky není žádná velká sláva. Ovšem co mě totálně poslalo do kolen, to byla patetická scéna v posledních sekundách filmu. Taková závěrečná křeč po bídném filmovém zážitku. Zaujala Menšíkova hláška: "Dát ženský sem tam přes hubu, to je přeci morální hygiena". Takže asi tak. ()
Plejáda našich super-herců stejně nevýrazná jako samotný nevýrazný a totálně plochý film. Obsazení Zagorové do role šantánové zpěvačky je úplně scestné. ()
I přes poměrně slabý scénář se z toho mohlo vytěžit daleko více, ale to by asi musel na režijní stoličce sedět režisér Jiří Sequens mající s tímto žánrem nemalé zkušenosti. Tolik ve své době populární námět o stávce dělníků organizovanými lidmi nazývanými anarchisty už byl tolikrát zvěčněn filmovým páskem, že už se tvůrci takřka začali neustále opakovat a ve snaze se přeci jen krapet odlišit nedokázali příběh jako celek stvořit do souvislostí. Herci se v tomto snímku snažili, ale v podstatě neměli čeho se pořádně chytit. Politika, cenzura, dělnické ideály a krach. Přínosné je, že z toho nevyzařuje tolik typická agitka, ale v tom je asi ten největší problém. Snímek je prostě bez energie a nějaké té svěžesti. ()
Reklama