Režie:
Gregory NavaKamera:
James GlennonHrají:
Zaide Silvia Gutiérrez, Lupe Ontiveros, Enrique Castillo, Mike Gomez, Sheryl Bernstein, Ernesto Gómez Cruz, Diane Cary, Trinidad Silva, Larry Cedar (více)Obsahy(1)
Majští indiáni z jedné vesnice už jsou unaveni z toho, že jsou neustále bráni pouze jako nádeníci, a tak se organizují za účelem zlepšit svoji životní úroveň. Guatemalská armáda odhalí jejich plány a proto celou vesnici zničí. Dospívajícím sourozencům se podaří uniknout masakru. Jako jedinou šanci si stanoví "dostat se na sever", tedy do USA. Vydávají se na dlouhou a složitou cestu přes Mexiko, aniž by vlastně věděli, co budou dělat, až do "země neomezených možností" dorazí. (Morien)
(více)Recenze (22)
Kritici si v "Severu" valnou většinou libovali - psalo se o prvním nezávislém americkém eposu, nejlepším filmu, jaký kdy byl na téma ilegální imigrace v Americe natočen, "Hroznech hněvu" pro naši dobu ... Vyskytlo se ovšem i pár šťourů, již zpochybňovali nejen uměleckou hodnotu díla, nýbrž i ušlechtilé úmysly tvůrců. K druhému se sotva mohu vyjádřit, k prvnímu - jako koneckonců vždy - jen z ryze osobního, amatérského pohledu. Nuže : závažné téma se stalo jádrem nezralé směsice vypočítavě jímavého melodramatu, obecenstvu z titulního Severu blízkých vzrušujících efektů (včetně oněch nadbytečných zvukových) a realistické kresby prostředí. Průměrně zahrané postavy (na ose od božích mayských prosťáčků přes Mexičany, vykazující svoji kulturní pokročilost směrem k Severu v první řadě jazykem nemocným vulgarismy, až po shovívavé karikatury platbyschopných bledých tváří) jsou stejně ploché a vzorečkovité jako líčení cesty do země snů, divně sestříhané a plné scénáristických volných konců, na ostří hnaných nadsázek, kontrastů a symbolů, ale i (občas chtěně ?) prostého humoru a soucitu. Sečteno, podtrženo : dílo spíš historicky než umělecky významné. ()
NFR 1995, Oscar 1 nominace: Scénář ()
Silné drámo. Dva indiánští sourozenci se vydávají z Gueatemaly na "Sever", do Spojených států. Cestou musí překonat různé obtíže (přechod hranice Mexiko/USA - perfektní scéna v tunelech!), které ale pokračují i po příchodu do států. Jak sourozence cesta i nové prostředí změnily? A změnily je vůbec? V jednu chvíli mi film (a hlavně tedy jeho hrdinové) přišel až moc naivní (jak ěnkomu sednout na lep snadno a rychle), ale to byl nejspíš záměr (konforntace čisté prostoty se zkaženou realitou moderního světa ... ). Palec každopádně nahoru, tohle by si zasloužilo být více známé. ()
Zatím žádný film, kde zaznělo Barberovo "Adagio for Strings", nezklamal. 90%. ()
,,MÁŠ PRAVDU, ROSITO. MUSÍME ZŮSTAT SPOLU. A ROZHODNĚ NEUMŘEME. PRÁVĚ NAOPAK, BUDEME ŽÍT! TAM NA SEVERU, TAM UŽ SE K NÁM TAKHLE CHOVAT NEBUDOU. VYDĚLÁME TAM SPOUSTU PENĚZ. A BUDEME MÍT VŠECHNO, CO JSME KDY CHTĚLI. PAK SE SEM JEDNOHO DNE VRÁTÍME....“ /// Tož nebudem si nic nalhávat – filmařsky z toho slabšího soudku, aneb zub času zahlodal. Ale kdo by řešil herce, když má před sebou cestu na sever … (tak to budeš chlapče potřebovat prachy, kliku a pořádný koule), páč všude je prej umřít lepší než tady doma (tam u nich vole!). Příběh dobrej. Vo tom žádná. Jen by mu prospělo trochu švihu. Zmenšila by se stopáž… jak říkám, neuškodilo. Víc než nějaká poetika americkýho snu se řeší její nebezpečí – ale tak to tam na severu chodí. Takže soucit vod Američanů asi nečekejte. Nebo jo? /// NĚKOLIK DŮVODŮ, PROČ MÁ SMYSL FILM VIDĚT: 1.) Jsem indián a chystám se zdrhnout ,,na sever“. (Bacha kámo, Chánov prej má to nejlepší za sebou…) 2.) Sním si vo tom americkým (německým, anglickým) snu. 3.) Thx za titule ,,TomStrom“. /// PŘÍBĚH ***** HUMOR ne AKCE * NAPĚTÍ * ()
Kombinácia sociálnej drámy, rozprávky, komédie, tragédie a v jednej scéne aj hororu. V tejto jednej odpudivej scéne sledujeme veci, pri ktorých je aj ľubovoľná sekvencia zo série Saw len taký odvar na zívanie. Teda aspoň podľa toho, čo som počul od niektorých žien o ich "láske" k istému zvieratku obľubujúcom kanalizácie. El Norte pri svojej dĺžke rozhodne nenudí, ani striedanie spomínaných prístupov nenabúrava jeho kompaktnosť, ale skrátka pôsobí už dnes, keď sme touto tematikou v kinematografii zahltení, mierne naivne a rovnako naivne pôsobia aj dve hlavné postavy. Je dobre, že bieli Američania nie sú vykreslení ako provplánové zlo, i keď niekde v podhubí cítiť, že ich záujem o migrantov tkvie v tom, že sú najmä lacnou pracovnou silou. 70% ()
Emocionálně to teda moc nefunguje, ale ten námět i scénář, to je paráda. Takový film jsem chtěl vždycky vidět, akorát jsem o tom nikdy nevěděl. A s láskou jsem zavzpomínal na Undocumented. :) ()
Neotřelý, výrazný snímek. Hutné téma zpodobňující kontrasty třetího a západního světa. Odzbrojující závěr. ()
Horúčkovitý sen o americkom sne. Alebo na čom všetkom vlastne Nový svet vyrástol. ()
Silný příběh je prostě silný příběh, a když je ještě skvěle zahraný a dobře natočený, tak se z toho stává jednoduše skvělý film. Tady vůbec nevadí, že se mluví španělsky. Vlastně by ani nevadilo, kdybyste neměli titulky. Ti herci jsou tak skvělý a ten příběh tak krutě krásně dojemný, že zamáčknete na konci slzu a pak si jen povzdechnete, že tak to prostě je. ()
Čím větší je touha po zlepšení osudu, tím víc překážek se staví do cesty (karmický zákon) - a nakonec: je to, čeho jsme dosáhli oním vytouženým cílem? Nezaměnili jsme jen otáčející se hlavu míchačky na beton za otáčející se vodní kolo (poselství filmu?)? A horský potok za kapající kohoutek a splach záchodu? Ovšem, je to složitější. Potomci Mayů prostě utíkají ze země, kde je zřejmě dosud vypsána odměna za indiánský skalp. Námitka (viz též Pedestrian): film je příliš emocionálně vypjatý. ()
ocenenia : Montréal World Film Festival 1984 - 1. cena Grand Prix des Amériques ◘◘◘◘ MFF Cannes 1984 - uvedené v sekcii "Un certain regard" ()
nehlaajte v tom žiadne "dobrodružstvo". Neviem, prečo sa režisér urobiť ten fílm takto, amatersky a ž ochotnícko-teatralne odohraté akoby pritvrdilo socialnu biedu, prostredie a povahu hlavných protagonistov. Film zbytočne dlhý a svojim spôsobom fádny. Netrúfam si ani hodnotiť. ()
Zaujímavý náhľad do zmýšľania prostých guatemalských indiánov, ktorí sa snažia o to - čo my všetci - nájsť si štastie na tomto svete. To, ako ich každá jedna skúsenosť posúva dopredu a pomaličky odbúravajú prostú naivitu vo veľkom svete. Život je boj, hoc ste kdekoľvek a bez neustáleho rvania sa vás bude neprestajne ťahať ku dnu. Spracovanie nepatrí medzi tie kvalitnejšie, vykazuje aj pár logických chýb (napr. že by si nóbl reštaurácia nemohla dovoliť normálnych ľudí do kuchyne a riskovala by ilegálnych imigrantov), ale kompenzuje je to svojou myšlienkou, pekným odkazom o sile rodiny i priamočiarym príbehom, ktorý nenudí. ()
[3,5*] "Show me exactly where you are from." "What the fuck? What's this fucking thing you're showing me? What the fuck are you talking about?" "Well he sounds like a Mexican to me." Pri mojich filmových potulkách som opäť raz zavítal do odľahlého a mne takmer neznámeho kúta Zeme, ktorým je tentokrát Guatemala. A treba podotknúť, že som sa dostal na miesto ohromne atraktívne, podmanivo pretkané mayskou kultúrou (hudba, krásne pestrofarebné oblečenie) a mystickou atmosférou dávnej civilizácie. Dráma dvoch mayských súrodencov Enriqueho a Rosy, zaradená v zozname 1001 filmov, ktoré musíte vidieť, než umriete, prechádza troma fázami, ktoré sa od seba významne odlišujú - krajinou, farebnou štylizáciou a hlavne svojou atmosférou (v podstate aj žánrom). Na skoro až rozprávkovo dobrodružnej ceste Enriqueho a Rosy na vysnívaný "Sever" je to najskôr do zelena ladená Guatemala (thriller s bojom o holý život), potom žltohnedé Mexiko (road-movie dobrodružstvo) a napokon do modra sfarbené USA (sociálna dráma). Film sa venuje téme ilegálneho prisťahovalectva do USA, pričom prisťahovalcov vykresľuje ako ľudské bytosti so svojimi citmi a snami. Ukazuje kontrast medzi idealizovanými predstavami o blahobyte a neutešenou realitou ťažko sa pretĺkajúcich imigrantov. Americký sen sa proste môže veľmi ľahko zmeniť na nočnú moru. Hoci film nemá zrovna optimistické vyznenie (jeho nálada je často dosť skľučujúca), potešilo ma, že sa v ňom našlo miesto aj na celkom vydarený odľahčujúci humor (najviac ma pobavil ten návod, ako sa má človek vyjadrovať, aby bol považovaný za Mexičana - viď citát na začiatku). "In our own land, we have no home. They want to kill us... . In Mexico, there is only poverty. We can't make a home there either. And here in the north, we aren't accepted. When will we find a home, Enrique? Maybe when we die, we'll find a home." ()
Není lehké dosáhnout svého snu, ale ještě horší je zjišťovat, že ne vše je tak krásné jak by člověk chtěl. Velmi dobře natočený film, kterému divák odpustí snad až příliš naivní chování hlavních hrdinů, už kvůli tomu co jsou pro svůj sen ochotni udělat. ()
Smutný příběh, téma je silné a dalo by se z něj vytěžit i víc, ale i tak je to pěkný film. Lepší tři. ()
Dílko spíš historicky než umělecky významné. Těžkopádný děj, naivní postavy. Pro film.kritiky USA aj.(mx.50%) ()
Máte tu: road movie, thriller, sociální drama, úsměvné chvilky a jediné, co není (a nechybi), je akce. Snímek je tak různorodý, že osobně neznám něco obdobného z dnešní doby. Rok vzniku přeci jen trochu odrazoval, ale navzdory modernímu cynismu musím říci, že se jedná o vrcholně nadčasový kousek. Nechci moc prozradit, tak jen.. Koukněte se na to, tohle se dnes už nevidí a v podobné kvalitě ani náhodou. Jeden z Filmů Filmů. ()
Reklama