Režie:
Ivo TomanScénář:
Jaroslav DietlKamera:
Josef IllíkHudba:
Jiří ŠustHrají:
Karel Hlušička, Jiří Kodet, Hana Čížková, Karel Dellapina, Ladislav Herbert Struna, Jiří Kostka, Jiří Němeček, Slávka Budínová, Libuše Geprtová (více)VOD (1)
Obsahy(1)
V květnu roku 1945 použili čeští revolucionáři v bojích několik pancéřových vlaků - dílem ukořistěných, dílem sestavených ze všeho, co přinesla trať. Jednomu z nich velel posunovač Jan Chýň, kterému se podařilo dovézt zbraně z muničního skladu v Libčicích na pomoc bojující Praze. (Bontonfilm)
Recenze (71)
Čtu si tady Enšpíglův komentář s tím, že tam zbrojí vojáci s věkem 60+. A kdybych si ten komentář nečet, asi bych si toho stejně všimnul. Zbraně pro Prahu jsou blbost. I když dobře zfilmovaná. Jenže hlavní hrdinové jak kdyby z oka vypadli Seanu Connerymu v Bondovce. Na 150 metrů trefí starým zrezivělým lugerem pohybující se cíl na první střelu a absolutně bez problémů. Následovně neskutečně vokoralej dědek sedí v protiletadlovym dělu, okem míří na barák a snaží se ho pracně sestřelit a ještě k tomu hází děsně drsný hlášky. Nevím proč to tak chtěli, ale tohodle si nešlo nevšimnout. Parta dědků se rozhodli natočit si stylovej akčňák, z druhé světové. Proč ne, no. Alespoň ta propaganda není tak velká. ()
Možná trochu zapomenutý film s občas výbornými a trefnými hláskami plus s charismatickým Jiřím Kodetem v roli elegantního důstojníka československé první republiky. Ani Karel Hlusička není špatný. Bojové scény mi nepřijdou špatné i když jsou zde na databázi kritizované. Navíc téma obrněného vlaku je zajímavé a během květnového povstání českého lidu jich povstalci skutečné získaly a nazvali je Orlík II, Sokol, Smíchov, Moskva nebo taky Stalin a Žižka. Ano ve filmu nejsou ani vlasovci a ani Američané. A Němci, kteří tu jsou, jsou ti špatní. ()
Na většině komentářů k tomuto filmu zaráží jejich historická nepoučenost a neochota vůbec přihlédnout ke kontextu doby i děje skutečného příběhu, který film dokládá. Doba Českého květnového povstání, pozdvižení české obezřetné statečnosti, kterou jedni zatracují, a druzí naopak vyzvedávají jako naši ctnost, dokládá - bez ohledu na věrnost dobovým reáliím - skutečnou atmosféru těch dní. Odboj, decimovaný desítkami úspěšných úderů gestapa a SD (obdoby StB padesátých let), případně RSHA (obdoba NKVD či našeho policejního ministerstva národní bezpečnosti ze stejné doby), byly zdrcující. Vojenská odbojová organizace Obrana národa prakticky zanikla. Do popředí se dostávali ti, kteří zbyli a měli odvahu. Politické rozdíly - a to tento normalizační film reprodukuje přesně - přitom braly zasvé. Bojovali všichni, kdo chtěli, mohli a alespoň trochu uměli. Na pomoc bojující a strádající Praze jely celkem 4 obrněné vlaky. I to je historický fakt. Domyslíme-li tyto zřejmé souvislosti, může se naše kritika soustředit na ideologicky dobrodružné zpracování tématu (připomínám o rok mladší televizní seriál BYL JEDNOU JEDEN DŮM Jana Otčenáška a Oldřicha Daňka a jeho špičkovou umělecku kvalitu). Ale i pak pro ty, které neoslovuje komunismus a jeho tradice, zbývá solidně zpracovaný akční film, který se ctí obstojí vedle většiny současné produkce tohoto žánru. ()
Já naprosto souhlasím s kolegou SLIMAKEM.V době kdy se to točilo-tedy zlatý střed socialismu,se dokonce dalo očekávat že ve filmu bude té komunistické agitace a vychvalování tehdejšího režimu o mnoho víc.S radostí jsem konstatoval že tomu tak nebylo.Slovo STRANA tam padlo snad jenom jednou,jedna jediná minischůze.Film byl o tom o čem měl být dle názvu-o zbraních.Žádné patlaniny tanků-vojenská technika 2.svět.války tak jak byla.Snad ta scéna s najetím do obrněného vlaku-tedy zlomení dělové věže,dřevotříska bohužel praskla moc rychle.No a ten konec-T34 se sunuly jak šneci.Jinak moc fajn.Ono se to tady mladíkům mluví o propagandě-když tu dobu znají jen z vyprávění. ()
Rozhodně to není žádný odpad. Spíš to je trochu pohádka s krásným koncem, kdy ku Praze přijíždí Rudá armáda. Zřejmě si zahráli vojáčci z Milovic... Nu, což, taková byla doba. Nevím, do jaké míry je film postaven na skutečných událostech, ale trochu mi to skutečně připomínalo Inču-čunu. Ale rozhodně měl film zajímavý děj, který nenudil. Možná, že někdo, kdo byl vojákem, našel zde nějaké nedostatky, ale my, co z nás vojna vojáky neudělala, jsme je neviděli. Jen ta naivka milující Hlušičku mi tam nějak neseděla. ()
Galerie (5)
Zajímavosti (8)
- Karel Hlušička ve filmu řídí lokomotivu bez zastoupení. (M.B)
- V úvodní sekvenci a zhruba v 11. minutě filmu přejíždí německý pancéřový vlak přes most u Měchenic, který je známý i z filmu Most u Remagenu (1969). (Robbi)
- Původní název snímku zněl Pancéřová odysea. (Xell)
Reklama