Režie:
František VláčilKamera:
Bedřich BaťkaHudba:
Zdeněk LiškaHrají:
Magda Vášáryová, Zdeněk Štěpánek (vypravěč), Josef Kemr, Naďa Hejná, Jaroslav Moučka, František Velecký, Karel Vašíček, Pavel Landovský, Ladislav Považay (více)VOD (5)
Obsahy(2)
Filmová rapsodie o středověkých lapcích a o padlé dceři zemanského rodu podle románu V. Vančury... Baladický příběh o loupeživých rytířích a padlé dceři ze zemanského rodu se odehrává v polovině 13. století, v dávných dobách, kdy lapkové přepadávali na královských silnicích pocestné, kdy křesťanství svádělo stále ještě boj s vírou v pohanské bohy, kdy lidský život měl nepatrnou hodnotu, ale láska byla stejně silná jako dnes. Hrdinka filmu, sličná Marketa, se zřekne pro velkou lásku k člověku Mikolášovi lásky k Bohu, kterému byla zaslíbena… Ještě v době vzniku tohoto mimořádného filmu se o něm psalo jako o díle s mnoha „nej“. Byl to film nejvýpravnější, nejnákladnější, nejdelší, nejlépe obsazený… Ale již tehdy se objevovaly soudy, že to také bude film nejhodnotnější a nejkrásnější. I po letech, která uplynula od vzniku snímku, okouzlí a strhne všechny, kdo jej mají možnost vidět. Na MFF Karlovy Vary 1994 proběhla mezi novináři anketa o nejlepší český film všech dob. Vyhrála Marketa Lazarová. Na témže festivalu bylo v roce 2011 toto filmové veledílo uvedeno v digitálně restaurované verzi. Dnes, stejně jako svého času, uchvacuje obrazovou imaginací, krásou slova i krutostí skutků, košatostí děje i bohatstvím myšlenek. Málokdy se v dějinách světové kultury přihodí, aby literární předloha byla předstižena filmovou adaptací, a tentokrát se to stalo... Práce na rozsáhlém projektu trvala téměř sedm let. Plné tři roky strávil režisér František Vláčil se scenáristou Františkem Pavlíčkem nad převodem jazykově náročného textu do scénáře, další tři roky trvalo natáčení v šumavských exteriérech, pak následoval náročný střih a dokončení. Při výběru herců pro klíčové postavy příběhu se režisér řídil spíše zevnějškem či mentalitou lidí. Titulní roli vytvořila mladá slovenská studentka Magda Vášáryová, roli loupeživého rytíře Kozlíka Josef Kemr, jeho syny František Velecký a Ivan Palúch, starého zemana Lazara Michal Kožúch, německého jinocha Kristiána Vlastimil Harapes a potulného žebravého mnicha Vladimír Menšík. Marketa Lazarová byla vysoce oceněna nejen u nás, ale i na mezinárodním fóru; například na MFF v Mar del Plata získala jednu z hlavních cen. (Česká televize)
(více)Recenze (524)
Zvláštní příběh čisté duše Markéty Lazarové, která i přes ztrátu svých iluzí o otci a životu vůbec, zůstala silnou ženou a neztratila nic z čistoty své mladé a krásné duše. Zvláštní film, který mi velmi připomínal Bergmanův styl, rozhodně stojí za shlédnutí. Když už nic, tak aspoň uvidíte klenot české kinematografie. ()
Pivo (Boleslav) ()
Nič pre mňa. Prvú hodinu som sa snažil, potom som to vzdal (ale film som dopozeral). Niekedy, o pár rokov zrejme naberiem odvahu a dám mu ešte šancu. ()
Temné, depresívne, naturalistické. Vo svojom objeme, sa naozaj môže o svoj titul najlepšieho českého snímku kľudne pobiť, pretože je to audiovizuálne potešenie a pokiaľ máte radi filmy, ktoré rozprávajú obrazom a nie obsahom ( napr. taká 2001 ), budete spokojný. Prečo iba spokojný? Pretože predsa len tu trochu toho obsahu bolo nutnejšie predostrieť a zmixovať s majstrovským remeselným prevedením. Čo sa týka toho majestátu, ktorý mu niekedy niekto udelil, tak či tak by som našiel niekoľko ďalších filmov, ktoré by si zaslúžili podobný piedestál, ako MARKETA a majú jak obrazovú, tak aj obsahovú majestátnosť. ()
Klenot české kinematografie. Jedno z těch filmových děl, kde síla předaného není určena silou a jednotností poselství, ale atmosférou vycházející z dokonalosti a souhry každého jednotlivého záběru (zajímavé, u druhého geniálního historického eposu z té doby - Kladiva na čarodějnice - je to přesně naopak). Jak tohle probůh Vláčil dokázal natočit? Jak dokázal spojit ty úžasně zkomponované obrazy v nemilosrdnou středověkou epopej, při jejímž sledování tušíte, že takhle a nejinak ten středověk opravdu vypadal a v níž procítíte odrazy svých minulých životů? Po shlédnutí Markéty jsem zase o něco více ochoten věřit tomu, že reinkarnace není prázdným pojmem, a tomu, že Vláčil prožil v raném středověku hned několik životů. A tohle, tohle(!) je český, ryze český velkofilm bez hollywoodské rozmáchlosti a přitom působivější... Pro současného diváka může být velmi cenné pustit si Markétu po Jakubiskově Bathory a udělat si úsudek (a přitom si myslím, že Jakubisko má, nebo spíše měl, na to, aby natočil druhou Markétu, jenže to by se musel oprostit od všeho, co na nás naložila současná doba, a v tomto směru to Vláčil před čtyřiceti lety měl mnohem, mnohem jednodušší). ()
Hodnotím 3.....Zjímavý na tomto snímku je, že se jmenuje Markéta Lazarová a hlavní postavou j úplně někdo jiný a to by ještě nevadilo ale i děj se okolo ní moc nemotal ani k ní moc nemířil , to všechno až k samotnému konci. Co se mi na fimu tedy líbilo? Je to pouze pár věcí bitky mezi tlupami , nějáké ty orgie...Je více věcí které bych zkritizoval zaprvé je to kamera, poněkud nešťastná režie a v neposlední řadě příšerná chrámová hudba. ()
Filmová báseň. Vláčilovo nejniternější nejmistrnější snímek. Surový tématikou a poetický zpracováním. Obrazy velkých mistrů malířstí v kombinaci s dokonalým a zároveň čímsi snovým zvukem. Vrcholové herecké výkony českých i slovenských herců v drsné krajině. Nejkrásnější československý snímek... ()
Ještě na gymplu jsme na kus tohoto filmu koukali v češtině, myslím, že jsem byl asi jediný, koho to zaujalo. Ale když se učitelka na konci hodiny ptala, komu se to líbilo natolik, že by to chtěl sám někdy dokoukat, tak jsem se radši nepřihlásil, abych nebyl za exota :-) ... nikdo se nepřihlásil. No a teď asi po pěti nebo šesti letech jsem si to konečně pustil znova a zaujalo mě to zase. Parádní syrová chladná atmosféra, to je to hlavní, čím mě tenhle film okouzlil. Příběh? No nevím. Kdybych nečetl předlohu, tak bych byl asi solidně v prdeli, takhle jsem se v průběhu filmu rozpomínal a pospojovával si to nějak dohromady. __ V komentářích se tu píše cosi o nádherně natočené nudě. Já myslím, že pokud člověk objeví tu nádheru, tak se nudit nebude. Nejlepší československý film to rozhodně není, ale nejoriginálnější a nejpůsobivější určitě. ()
Obrazová podmanivost poetického středověku. ()
Veľmi čudesné dielo, ktoré ma úplne otrávilo, je síce podobné Tarkovského dielam, no toto som nechápal, nevzbudilo to vo mne nič dobrého, akurát som sa nudil, niekoľkokrát zaspal a myslel som si, že niektorí ľudia museli byť riadne ubití životom, keď sa k niečomu takto nediváckemu, no najmä pre mňa aj neumeleckému odhodlali. Preceňovaný film s desnými podobenstvami a desnou poetickosťou, pri ktorom mi Stalker pripadal ako prechádzka ružovou záhradou. Toto nepochopia ani mnohí domáci diváci a nie ešte zahraniční. Rozhodne sa mi nechce čítať romány prečo postavy konali tak ako konali, čo mám ako chápať a čo tým chceli autori povedať. Duchovné, estetické, filozofické a mnoho podobných prívlastkov to schytáva od akože odborníkov na to, ako máme tieto veci akože chápať. Toto je pri podobných dielach zreteľné, nuž títo čudáci však často svetu sami nepomohli a ulietavajú si na podobných jazdách v ich mysliach, no v realite sa strácajú. Človek by mal mať z toho aspoň nejaký normálny pocit, hľadať v tom veci, ktorým možno ani nerozumiem sa mi nechce aj keď viem, že to je len pre určitú skupinu divákov, aj keď viem že je to alternatívny pohľad na stredovek, aj keď v tom bolo umenie napríklad ohľadom kamery, no všetky tieto diela beriem subjektívne, na každé sa pozerám inak. Takéto filmy plodia čudákov, ktorých komentáre sú ešte zamotanejšie a čudesnejšie než samotné takéto diela. Duchovne silné dielo to rozhodne podľa mňa nie je, tí herci zostali nevýrazní, ich odkaz svetu je nevýrazný, nevidím ich plody práce, ktoré by mali silnejší dopad a naviac taká Magda Vášáryová skončila ako poslankyňa za politickú stranu, ktorá napáchala na národe mnoho zla, takže s tým filozofovaním a umeleckosťou choďte radšej k dielam, ktoré ľuďom niečo do života aj môžu priniesť ako k Tarkovského dielam a nie tu. Skoro tri hodiny opäť, to je pri takýchto dielach ako cez kopirák, s kultúrnym prínosom na mňa nechoďte, bol to des. ()
Hodně zvláštní zpracování Vančurovy Markéty. Mám takový neblahý pocit, že kdybych nečetl knihu, tak bych to asi nepochopil. Ale o to tu asi zas tak nejde. Jde o víru a atmosféru středověkého národa českého. 8/10 ()
Netuším, čím to je a pravdou zůstává, že mě samotnou to mrzí, ale zatím si k Marketě nedokážu najít cestu.. Ani opáčko dnes večer nepomohlo.. Je to krásně natočené, herci jsou výborní, ovšem co je mi to platné, když mi žádná z postav neproklouzla k srdíčku a pokukovala jsem na hodinky, dost podobně jako na první pokus, ta délka filmu je pro mě příliš a způsob vyprávění mi nesedí.. Film, ke kterému se určitě ještě vrátím, až vyšumí problém na mém přijímači.. ()
,,...NO VIDÍŠ, A ČAKÁ HO ŠIBENICA." ,,ŠIBENICA? HOVNO! SEKERA!" ,,ČO SEKERA, MEČ!" __ O uznaní či kvalite ,,Markéty Lazarovej" počúvam už od nepamäti a veru od tohto obdobia som sa ju chystal zhliadnuť. Vždy som s tým však mal problém, keďže svojho času sa na televíznych obrazovkách príliš nevyskytovala a keď predsa len začala, raz som na vysielanie zabudol, inokedy (keďže býva nasadzovaná do programu až v nočných hodinách) som si chybne nastavil nahrávanie a raz, keď som veril vo svoje schopnosti vydržať do hlbokej noci, zmohla ma únava a ja som sa odobral do ríše snov. Priznávam, že patrím k divákom, ktorí sa pri ocitnutí v horizontálnej polohe na gauči stávajú často postihnutými mikro/makro spánkom, avšak keď som si nakoniec v poriadku nahral, ani na chvíľku som od neho neodtrhol oči. Je pravdou, že sa nejedná o odpočinkový kúsok a divák napriek plnému sústredeniu - a tiež za podpory medzititulkov - nemusí vždy všetkému úplne rozumieť. Zo začiatku sa skôr hlbšie zoznamuje s postavami a zápletka, ktorá sa na takú obriu stopáž môže javiť banálne, prichádza až po takmer hodine. Nebudem sa tu rozplývať na všetkými prepracovanými zložkami tohto diela - cez réžiu, hudbu, kameru (!) až po niektoré herecké výkony - keďže ide z komentárov o známe skutočnosti. Tento film túžim vidieť znovu (a potom možno ešte raz) a pokiaľ možno v čo najväčšej projekcii. Potom dám zrejme plné hodnotenie. (5919. hodnotenie, 417. komentár k filmu, 888. vlastný komentár) ()
Dokonalost sama.Pan Vláčil byl filmovým básníkem.Nebudu tu opakovat všechno ,co je už v komentářích napsáno ,ale snad jen přihodím pro ty, kdo mají zájem podívat se na jeden z pro mne povedených rozborů Markéty Lazarové.......jež je výborně zakončen vystihující větou k celému filmu "Vláčilova Marketa Lazarová je tragická, plná krutosti, vraždění, lidského zla a neštěstí, ale její vyznění je nadějeplné, oplývající vírou v člověka, který očištěn a zpevněn prošlým utrpením dochází svého lidského určení..".......připsáno:Dočetla jsem knihu Markéta Lazarová. Jde o to, že Markéty jsou dvě. Vančurova a Vláčilova.... ()
Jeden z těch velkých filmů československé kinematografie, tzn. že bych se ho nebál pouštět na zahraničních festivalech. Čeští kritici ho vynesli na pomyslný trůn, já osobně bych ale volil jinak (stále mám radši přímočařejší snímky). To ale neznamená, že mě film nezaujal. Zaujal, a to velmi. Byl jsem vtažen do krutého středověku a nechal se unášet baladickým příběhem a hlavně Liškovou spirituální hudbu. BTW. To srovnání s Tarkovského filmem Andrej Rublev není zcestné. U AR byl můj pocit po zhlédnutí téměř na stejné úrovní. Tyhle historické balady mě "baví", což je zajímavé, jelikož poetické snímky nejsou zrovna můj šálek čaje. 80% ()
Kdepák..tohle jsem nesežral... Obrazově je to sice působivé a Vašáryová je tu kočka, ale to je pro dobrý film málo.. Když dvě postavy vedou krkolomné a rádobyhluboké monology prohnané přes echoefekty, dotočené evidentně ve studiu a do filmu vložené jako téměř samostatná stopa bez pořádné synchronizace s obrazem, není to dialog, není to cool a víc než art to působí jako znouzectnost. ()
Názor těch, kteří Markétu Lazarovou považují za nejlepší český film, nechci rozporovat. V komentáři se mohu jen opakovat a vyzdvihovat vizuální dokonalost servírovanou duem Baťka-Vláčil po celou stopáž. Moc se mi líbí i režijní nápady se zapojováním symbolů a metafor. Naprosto neuvěřitelný herecký výkon podává Josef Kemr (oproti jiným uživatelům jsem skvělého Vladimíra Menšíka v podobné roli už viděl). Plný počet ale nedávám protože poslední třetina se už moc věnuje symbolice na úkor konce vyprávění, který je spíše odbytý (spousta chybějících vysvětlení skončila ve střižně). Vláčila za perfekcionistu neoznačím, protože jeho působivé dílo obsahuje až školácké chyby typu nesouladu postsynchronů s ústy herců. Nicméně strhující hudební doprovod Zdeňka Lišky je pro mě nejsilnější stránkou filmu a v mých očích vážný kandidát na první místo pomyslné soutěže o nejlepší skladatelovu práci. ()
Vytvarne silne, a keby ML nemala tak hlasnu houdbu, asi by som ku koncu nemala otvorene uz ani len jedno ocko. Ja som sa fakt (niekolkonasobne) snazila. Zjavne som Vlacilovskych ignorant. Najma, na filmoch novej vlny ocenujem najma ich dlzku (do 90-100min.). O:) ()
Zajímavá věc se mi v souvislosti s tímto filmem udála... Poprvé jsem ho viděl někdy ve svých dvaceti letech, o půlnoci na ČT2. A zapůsobil na mě velmi silně, napsal jsem, že mě film fascinoval a mimořádně silně na mě zapůsobil. Dal jsem mu pět hvězdiček. A nyní, o sedm let starší (zkušenější, řeklo by se), jsem si ho dal v kině, širokoúhlý, digitálně vyčištěný, s pořádným zvukem. Nevím co se stalo, ale zapůsobil na mě o poznání méně. Samozřejmě leccos je neoddiskutovatelné - že jde o vizuálně vytříbené dílo, jaké v české kinematografii nemá obdoby, že je to celé báječně zkomponované, od geniálních herců (Kemr, Menšík) po úžasnou hudbu. Jenomže co s tím, když člověk jen vnějškově sleduje hezké obrázky z dějin, má pocit, že je mezi ním a plátnem stěna, když se do děje ne a ne ponořit, ač velmi chce. Markéta Lazarová je pozoruhodný monument, kolos, ale na rozdíl od jiných "nejlepších českých filmů" (Všichni dobří rodáci, Kladivo na čarodějnice, Ucho, Spalovač mrtvol) to není film, který by ve mně vyvolal byť jen záblesk katarze. Dnes bych tedy hodnotil třemi. Výsledně čtyři. A uvidíme, jak se můj pohled promění za dalších sedm let... ()
Zásadní klenot české kinematografie, o kterém všichni mluví, všude se o něm píše a jako první byl digitálně restaurován. Samá chvála a proto mohlo následovat jen mé zklamání. Bohužel neznám literární předlohu, jistě by to pak v mých očích nabralo další rozměr. Film je však bravurně natočen, obrazy jsou jako malované a potěší oko i duši. ()
Reklama