Režie:
Orson WellesKamera:
Russell MettyHudba:
Bronislau KaperHrají:
Edward G. Robinson, Loretta Young, Orson Welles, Richard Long, Konstantin Shayne, Billy House, David Bond, Brother Theodore, Erskine Sanford, Ethan Laidlaw (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Vyšetřovatel Wilson z komise pro válečné zločiny pátrá po uprchlém nacistovi Franzi Kindlerovi, který se za války podílel na genocidě židovského národa a dosud věří v nacistické ideje. Stopa zavede Wilsona až do poklidného connecticutského městečka Harper. Kindler tu působí pod falešným jménem Charles Rankin jako všemi respektovaný a oblíbený učitel v chlapecké škole. Právě si bere za ženu soudcovu dceru Mary Longstreetovou. Aby se vyhnul vyzrazení, zabije bývalého kolegu Meinikeho, který ho vyhledal. Pátrající Wilson tak přijde o jediného svědka. Jediné, čeho se může chytit, je Kindlerova vášeň pro starožitné hodiny...
Po veledílech Občan Kane a Skvělí Ambersonové natočil Orson Welles příběh v téměř hitchcockovském stylu, založený na přímočarém vyprávění, jasně rozehraných charakterech a pozvolné gradaci napětí. Dokázal tak, že je schopen natočit kvalitní a přitom zcela osobitý hollywoodský film, třebaže ani Cizinec se ve své době nesetkal s žádoucím diváckým ohlasem.
(oficiální text distributora)
Recenze (107)
Film je to dobry, nenudi a ma spad. Herecke vykony take podarene. Na jednu z top noirovek ale postrada lepsi scenar (da se to vysvetlit kratkou dobou nataceni po valce), dejove zvraty a hutnejsi atmosferu. Je to vsechno takove naivni a jednoduche. Orson Welles, ac tocil v dobe, kdy podle me vznikly nejlepsi filmy, nebude nikdy patrit mezi me nejoblibenejsi rezisery. ()
Oscar 1 nominace: Námět. . . . Zlatý Lev - výběr ()
Welles je jako režisér podvratný, až cynický, jako padouch slizký. A o morálce Američanů, kteří bez mrknutí oka začnou lynčovat hada, dosud vyhřívaného na prsou, si myslí svoje. Nepřítel nečíhá „tam někde“, obědvá u vašeho stolu. Jak pak lidé mají mít hezké sny, Orsone, ty škodolibý parchante? 80% Zajímavé komentáře: Radek99, EdaS, Radko, marlon ()
Cizinec jako další film Orsona Wellese, viděný hnedka po Skvělých Ambersonových, opět dokazuje jeho režisérovu genialitu. Tentokrát se tato velká osobnost zhostila i jedné postavy, která není zrovna beránek, ale přímo nacista, okolo kterého se točí celý film. Atmosféra i prostředí působí velmi americky a přibližuje pocit hledání jehly v kupce sena. Jako tradičně si vybral Welles skvělé herce, kteří přesně zapadají do svých rolí a společně s kamerou dotváří velmi dobrý film-noir, kterých není nikdy dost. Snad jediné, co bych vytkl je chvílemi pomalejší tempo, které by mohlo dostat větší spád, ale to lze vyčíst prakticky každému filmu z tohoto období. ()
Jako thriller tenhle film Orsona Wellese funguje skutečně dobře, zručný režisér se pouští cestou, kterou nejšířeji prošlapal guru napětí Alfred Hitchcock. Welles, který sám ve filmu hraje, si vyhrál s kompozicemi záběrů, rozehrál rezonanci světla a stínů (stylové milostné scény coby pouhé siluety dvou lidských tváří, příchod profesora do ložnice, přičemž snímaná je pouze jeho žena na manželském loži a mužův zvětšující se stín...), exponoval skutečně dramatické finále ve věži místního kostela, trochu však podcenil námět - dobová poptávka po filmu o zlých nacistech je pochopitelná, ale povrchnost historického kontextu je trochu zarážející u tvůrce takového formátu - že je hledaný válečný zločinec fiktivní, pochopím, že se v roce 1946 usadí v USA a nikdo ho nepodezřívá, už méně, ale rozhovor se svým nacistickým soukmenovcem (dokonce v angličtině!), který ho přijede kontaktovat, se rozhodně mezi příliš autentické věci nezařadí... Orson Welles natočil dobrý film, Alfreda Hitchcocka však nepředčil... ()
Commit a crime and the earth is made of glass. Je až překvapivé, jak moc je to směšně naivní. A ne, není to ani v nejmenším dáno rokem vzniku. Funguje to především díky kameře a Wellesovi, který ze své postavy dokáže vytěžit i to, co scénář neobsahoval. Tuctový době poplatný noir s netuctovým obsazením, ze kterého utkví v paměti několik málo nádherných černobílých kompozic a výtečné (jakkoli přepálené) finále. ()
Jako druhyho Obcana Kanea jsem fakt necekal, ale stejne mi to prislo na Wellese slabsi. Natoceny to je dobre, ale ne nejak vyjimecne. Herci jsou slusny, ale vsechny je zastinuje paradni Welles. Jedinej vyraznejsi problem je pribeh, namet o hledani nacistickejch zlocincu zni zajimave, ale ten dej je az smesne jednoduchej. Navic i pres 90 minutovou delku ke konci uz silne natahovanej. Asi proste na tyhle stary filmy nejsem ten spravnej divak, jak koukam, tak vsichni ostatni tady zas hekaj nadsenim. ()
Mistr Welles staví kontrast bezpečné idylky na předměstí Nové Anglie a zrůdného nacistického zločince, který zde našel úkryt v převleku za profesora. K mojí spokojenosti sám sebe obsadil do této role, záporák je jeho parketa, a nazi-lovce hraje stejně charismatický Robinson. Film zaujme detaily (reálné záběry z koncentračních táborů, kavárenský prostor, středověký hodiny), je příjemně dramatický a hustě graduje ve finále s kostelní věží. Není co bych našel proti :) #Noirvember ()
Někomu to může připadat divné, ale mě si Orson Welles získal "až" tímto filmem. Příběh, který geniálně geometrickou řadou graduje až ke scéně s hodinami. Technicky dokonalý snímek, se kterým si Welles evidentně velmi dobře pohrál. Jeho herecký výkon je dechberoucí a naprosto jedinečný. O jeho filmové manželce už tak přesvědčen nejsem, ale to je jen můj momentální subjektivní názor. ()
Na Wellese docela usedlé, srozumitelné a vůbec málo vyšinuté. :) Jo a scéna, kdy si Welles během telefonování kreslí hákový kříž, mi nemohla nepřipomenout Pancharty, resp. hrdinného vojína Zollera v Pýše národa. P.S. Dneska viděno asi popáté a konečně ve velmi dobré kvalitě (žádný public domain, ale MGM). Po většinu času prostě klasický (byť samozřejmě velmi dobrý) noir bez zřetelného Wellesova rukopisu. Některé kompozice jsou úchvatné (třeba Loretta jdoucí přes hřbitov), ale strašně mi chybí delší kamerové jízdy. Jako herec ovšem Welles nemá chybu a ač leckdy balancuje na hranici parodie, nikdy tu tenkou čáru nepřekročí. P.P.S. Nechápu, proč otec říká své dceři "sister" :) http://filmnoirblog.blogspot.com/2009/11/cizinec-1946.html ()
Wellesovský standard funguje jako vždy, ale po tom účinném budování atmosféry bych čekal míň zkratkovité finále. ()
Dobově stylové, žánrově brilantní drama o muži, který se ocitl v pasti své minulosti... . . . Tyhle >dobré< staré filmy jsou působivé i dnes - zvláště technickým pojetím, skvělou profesionální prací v ateliérech - prací se světlem, s kompozicí záběrů, s technickými finesami, které se ani po drahných desetiletích nejeví jako nějaké laciné klišé... O působivé hudbě ani nemluvě... I když zápletka s minulostí pana Kindlera je ve své >fiktivnosti< zcela utajeného válečného zločince poněkud přitažená za vlasy, nic to neubírá na smysluplnosti následného odhalování jeho minulosti a s tím spojeným růstem napětí ve vztazích jednotlivých postav, vrcholícím nakonec ve strhujícím finále ve věži kostela, v příznačném objetí anděla pomsty a smrti, symbolicky oživeného opravou hodinového stroje právě hlavním hrdinou... O. W. je v roli nenápadného, leč nenapravitelného nacisty a falešně milujícího manžela skvělý, byť tedy musím říct, že mistrovi unikla jedna malá, leč d.m.s.n. důležitá chybička - když při telefonování nervózně kreslí svastiku, kreslí ji v zrcadlové obrácené poloze - čili jednotlivými rameny proti směru chodu hodinových ručiček! Tedy nikoli jako svébytný nacistický symbol! Těžko říct proč... . . . Každopádně je (tedy i přes drobné detaily) "Cizinec" i po více jak šedesáti letech stále skvělým a zhlédnutí hodným dílem, které tak jako řadu dalších klasických hollywoodských filmů můžou ocenit nejen filmoví >vědci< (;-) nebo skalní fanoušci starých filmů a žánru, ale i náročnější poučený (či o poučení stojící) běžný divák... - - - - - (Poprvé viděno 23.10.2008 na ČT2, komentář zde jako osmý - 24.10.2008) ()
Drobné negatívne vychytávky a malé medzery v takmer dokonalom scenári už si na mušku vzalo pár užívateľov predo mnou, takže k nim sa vyjadrovať nebudem. O kladoch filmu je toho napísané tiež veľa, možno i tisíckrát viac, ale o pozitívách sa mi píše lepšie. Wellesov príbeh má už tradične skvelú gradáciu, tempo je pomalé a noirová atmosféra s všadeprítomným napätím mi pripomenula filmy od Hitchcocka. Hlavne ten dominantný, krátky-úderný záver, ktorý sa vyznačuje všetkou originalitou ešte aj dnes. Welles ako herec dominuje ešte viac a vedie pred stádom ostatných hercov s veľkým náskokom, občas sa mu priblíži len Edward G. Robinson. 85%. ()
The Stranger - Nelítostný souboj po "wellesovsku". Co to značí? Výbornou a notně temnou atmosféru (do mrtě naplňující ideál žánru film-noir...), (nad)kvalitní vizuál, byť lehce latentního charakteru (chce to více si všímat drobností), dynamický střih, skvělé herecké obsazení a výtečně vypointované finále na téma "Komu tiká ve věži". Vpravdě geniální filmař O. W. si nenechal ujít příležitost příležitostně a hlavně cynicky zavtipkovat (svastika mimoděk), pohrávat si s divákovým očekáváním či glosovat děj pomocí celé plejády originálních symbolů a znaků - pročež jeho styl obdivuji. Navíc jde o úžasně srozumitelný film. Nuže, Bravo! ()
Vzťah počestnej dámy a zločinca, úzkostlivo a dôsledne tajaceho pred svetom svoju hanebnú minulosť, ústiaci do manželstva bolo to, čo ma na filme zaujalo asi najviac. Teda spoločne s rozbehnutím hry na manželkino podvedomie, keďže jej vedomie bolo až priveľmi ochotné kryť manželov zločin. Prečo? Kvôli láske a nepripusteniu si vlastného fatálneho zlyhania v prípade celoživotnej partnerskej voľby. Ak k tomu pridám zaujímavý námet o chytaní po svete rozlezených nacistov a Wellesovu tradične skvelú prácu s tieňovaním, o vynikajúci film je postarané. Rád by som však na základe videného vedel dve veci: a) ako by som sa zachoval ja, kebyže zistím, že moja milovaná je v skutočnosti masovou vrahyňou b) akého pohlavia boli anjeli na kostolnej veži? ()
Lehká naivita je v roce 46 sice odpustitelná, protináckovské téma je běžné a wellesova hra se stíny je věc pěkná, ale když chybí napětí, je to chyba. Především se ale film bere strašně vážně, nemá ani kufřík hromadného ničení, ani uranium v lahvích od vína, ani tajné zprávy v dortech. Hlavně, že má záběry z koncentráku... prostě ne. Navíc Colombovsky vlezlého Robinsona fakt nemusím. A Wellese taky ne. ()
Stylová podívaná plná napětí a završená infarktovým finále v kostelní věži. Orson Welles je v roli uprchlého nacisty ještě nesympatičtější než coby Charles Foster Kane (a to je co říct) a jeho postava se chová krásně nepředvídatelně. Coby režisér mě pak Welles dovedl na hodinu a půl dokonale připoutat k obrazovce. Ani nedobrá kvalita obrazu filmu neuškodila. ()
Kane ani Dotyk zla to síce nie je ale aj tak je zaujímavé sledovať ako bol Welles režijne aj herecky 10 rokov pred celým Hollywoodom. Aj keď tu to nie je tak markantne jasné ako inokedy. 9/10 ()
Napínavá noir podívaná, obohacená o typicky Wellesovské inovativní úhly kamery, působivou hru se světlem a stíny a hutnou atmosféru. Herecky vyčnívá ústřední trojice, charismatický Edward G. Robinson, mírně stylizovaná Loretta Young a hlavně démonický Orson Welles, který jakoby místy parodoval sám sebe. Klasická podívaná studia RKO, opět ovšem nesmírně kvalitní. ()
3,5... moje dvoutisícípětisté hodnocení... musel jsem něco napsat! ()
Reklama