Režie:
Stuart WalkerScénář:
John ColtonKamera:
Charles J. StumarHudba:
Karl HajosHrají:
Henry Hull, Warner Oland, Valerie Hobson, Lester Matthews, Lawrence Grant, Spring Byington, J.M. Kerrigan, Ethel Griffies, Zeffie Tilbury, Tempe Pigott (více)Obsahy(1)
Profesor Glendon pátrá v Tibetu po vzácné rostlině kvetoucí jen při úplňku. Květinu objeví, je však napaden vlkodlakem. Přežije, ale... Potkává doktora Yogamu, který mu poví o rostlině a možném prokletí. Glendon mu nevěří. Po první proměně se však rozhodne udělat vše proto, aby se vyléčil. Jediný lék je rostlina z Tibetu, kterou mu však ukradl Yogami, aby zachránil sám sebe, neboť on je vlkodlak, který Glendona napadl. (ČSFD)
(více)Recenze (30)
Samotný námet s kvetinami, ktoré kvitnú pri splni, a vôbec celá exotická expozícia zo začiatku filmu sľubujú veľa, no príliš veľa neskorších dialógov zbytočných vedľajších postáv (hlavne dve staré alkoholičky) a úplna absencia kulís nočného Londýna, na ktorých sa dalo krásne stavať, všetko oslabujú. Film je skôr interiérovým komorným príbehom, čo by nevadilo, keby jeho dramatickú hĺbku neoslabovali jednak spomenuté "dialógy navyše", a rovnako i nepochopiteľná prítomnosť humoru. ()
║Rozpočet $195,393║ Dejovo dosť rozvláčne, nemá to potrebné grády. /45%/ ()
Že já raději nestudoval botaniku. Cestoval bych po exotických krajinách, potýkal se s mýtickými stvůrami i krásnými ženami, dával si sklenku režné spolu s alkoholickými stařenkami s absurdně černohumorným pohledem na život a poznával noční život Londýna za úplňku. Díky Universalu jsem však včas prozřel. A nyní se jdu přihlásit alespoň na nějaký dálkový zahrádkářský kurz. ()
Velmi pravdepodobne prvni vlkodlaci film vubec vznikal puvodne jako dalsi z variaci pribehu Jekylla a Hyda, ale nastesti se pretransformoval v neco vic. Pretransformoval doslova, elvisovska maska vlkodlaka je nadherna a promeny jsou na rok vzniku reseny sikovne - autori si zkouseli poradit i jinak, nez serii prolinacek. Co me vsak nejvic uchvatilo (a uznavam, ze tady je to hodne subjektivni) je pribeh. Botanik (!) patra v Tibetu po velmi vzacne rostline (!!) ktera kvete pouze za mesicniho svetla a je pri tom napaden vlkodlakem. Velka cast pribehu se pak odehrava ve sklenicich a zahradach a dojde i na dalsi rostlinky (!!!) a tech botaniku co tam je.... :). Mno konec masturbace a zpet k filmu. Herecky mu neni co vytknout, hlavni postava, na ktere podobne projekty vzdy stoji, je ztvarnena skvele, ale me upoutal predevsim karpatsky botanik Dr. Yogami, skoda ze jeho postava nedostala vetsi prostor. Mam moc rad vlkodlaky, jsou to takova "nejlidstejsi" monstra, vetsinou zoufala a ztracena a Werewolf of London je jednim z nejlepsich vlkodlacich filmu vubec .... A proc se vlastne netoci vic horroru, kde jde hlavne o kyticky? :( ()
Vlkodlaka v Londýně bych doporučil na sobotní odpoledne, kdy nemůžete vytáhnout paty z baráku, protože vám do oken buší silné krupobití. Strachu moc nenabídne, ale kvality se mu upřít nedají. A protože jde ve filmu nejen o vlkodlaky, ale i o kytičky, pro botaniky je tenhle film určitě rajským potěšením (zdravim obituse:)) Proměn z člověka na lykantropa je tu dost a nejsou pokaždé o prolínajícím se efektu. Bohužel nenaplnil mé očekávání v atmosféře a nějakého většího napětí, potemnělých uliček Londýna si tu divák moc neužije a místo toho nám nabídne nepřehlédnutelnou humornou vložku v podobě dvou ukecaných babek, které nejdou pro ránu daleko :) kladů zůstává ale více, takže pro mě jasných 70 procent. Zkrátka příjemný horůrek pro pamětníky :) ()
Pěkná vlkodlačí transformace, dobří herci a zajímavě ozvláštněná zápletka (s trochou humoru dvou babek alkoholiček) dává 75 minut moc příjemné zábavy. ()
Omnoho zaujimavejsie nez klasicky wolfman s chaneym. Na druhej strane chapem, preco si universal vybral do svojho multiversa novsiu verziu. Sci-fi prvky totiz nie su tak chytlave a tajuplne ako tradicna vlkodlacia mytologia. Tu to vsak funguje velmi cool. Ako bonus navyse obcasny humor, dobry pribeh a svizne tempo. Okrem svatej trojice od Whala asi najlepsi z universal hororov 9/10 P.S. nech mi nikto netvrdi, ze si coppola nepozical design monstra do jednej medzifazy svojho Draculu ()
Tibet ukrývá mnohá tajemství a jedním z nich je i vzácná rostlina Mariphasa lupina lumina, která účinkuje jako sérum proti kletbě vlkodlaka. Kletbu bohužel nedokáže vyléčit, ale umí potlačit všechny projevy a zabránit proměně v době úplňku. Jedinou možností pro napadené je, aby se dařilo pěstovat rostlinu ve velkém, a tak by mohla sloužit neustále pro jejich potřebu. Doktor Glendon s rostlinou, která kvete jen při měsíčním svitu, experimentuje, ale sám je stižen vlkodlačí kletbou, a tak se mu práce příliš nedaří. V Londýně začínají umírat ženy strašlivou smrtí a další na řadě je Glendonova manželka... Příjemný vlkodlačí horor s šerosvitnou kamerou. Laboratoř, masožravé rostliny (včetně předchůdce Adély), mlžné uličky Londýna a zubatý škleb. Noc, úplněk se právě vyhoupnul z mraků a ruce doktora Glendona se začínají proměňovat... ()
Prvý vlkodlačí horor. Jeho názov zanechal v popkultúre väčší dojem, než film samotný, ktorého príbeh sa točí okolo mystického tibetského kvetu, ktorý lieči lykantropiu. Bol to ale až Wolf Man od toho istého štúdia, ktorý zásadným spôsobom zadefinoval žáner. ()
Maska Vlkodlaka je tu dobrá stejně jako přeměna. Příběh je ozvláštněn o kytky a konečnou pointu, ale není to nic platné, když se film vleče a obsahuje kupu naprosto zbytečných dialogů (hlavně dvou babek).Jak už zmínil POMO, chtělo by to zkrátit. ()
První vlkodlačí film na světě dopadl na výbornou, ale jelikož jsem viděl Vlkodlaka(1941) nemůžu prostě dát plné hodnocení. Jistě film nepostrádá geniální atmosféru(koukal jsem na to se sluchátkama a u jedný scény si i bál:-)) a má úžasnou délku, která příjemně uběhne. Ale jak jsem řekl prostě Vlkodlak je legenda, ještě tady není tak úžasná maska, spíše to vypadá jako taková nedodělaná a nedoladěná maska vlkodlaka. Příběh je možná lehce úsměvnej ale dokáže udržet v napětí. Byl jsem nadšen ale na plný počet to nevidím. ()
O pár let mladší Wolf Man patří rozhodně k těm nejlepším vlkodlačím hororům vůbec, není-li vůbec tím nejlepším. Tento starší a snad i první významnější lykantropií postižený horor sice nenabízí natolik hutnou atmosféru, ale na druhou stranu oplývá slušnými maskami, originálním příběhem a zejména lehkostí vyprávění, kterou podtrhují až překvapivě zdařilé humorné vložky se stařenami z hospody. Nenadchlo, sic pobavilo a s úctou tedy ke třem vlčím zubům přihazuji ještě jeden. ()
Čím větší očekávání, tím větší zklamání? Asi jo, ale u tohoto filmu to neplatí až tak subjektivně. Dostal jsem totiž přesně to, co jsem očekával - variaci na Jekylla a Hyda, nádherně namaskovaného vlkodlaka, tragické prokletí, démonického karpatského doktora Yogamiho a klasickou universalovskou hororovou atmosféru. Ale stejně nejsem spokojený a marně se pídím, proč tomu tak je. Snad postojem k hlavnímu hrdinovi, k němuž nejde cítit lítost ani účast, ale ani to není takové to sympatické bezcitné monstrum (jako třeba bezchybný Yogami). Snad že místo toho, aby děj gradoval, spíš po atmosférickém úvodu postupně klesá (přestože do hry konečně vstoupí namaskovaný vlkodlak). Snad že vlkodlak v jednu chvíli vytrhá mříže z oken, aby se vzápětí nechal zmlátit zcela nesympatickým hrdinovým protihráčem. Snad pro ty dvě odpudivě a trapně "komické" babky, co působily strašlivě hloupě a vůbec se do snímku nehodily. Snad... no, prostě je toho hodně. Mrzí mě to, mrzí, ale víc jak 60 procent bych Vlkodlakovi v Londýně prostě nemohl dát. ()
Ještě před tím nejznámějším vlkodlakem Larrym Talbotem tu byl Vlkodlak v Londýně, který navíc ani nebyl americký, i když byl v americké produkci :). Tam kde byl Vlkodlak s Lonem Chaneyem takovým tím klasicky hororovým nadpřirozeným snímkem tak tady je zápletka zasazená do takového dobrodružně steampunkového scifi pozadí s botanikem doktorem Glendonem, který ve své laboratoři se CCTV začátku 20. století testuje všemožné lidožravé rostlinky, ale především se zajímá o jednu zvláštní rostlinu, která je jen v tibetu, a která kvete jen za měsíčního svitu. Není ale jediným, kdo se o tuto rostlinu zajímá, což pohání celý děj dopředu a překvapivě to dává prostor i k takovému uhozenému humoru, kterým prakticky všechny postavy oplývají. Film je to takový dost přímočarý a nic moc objevného nebo překvapivého v něm není, jenže právě díky tomu na halvu padlému vtipu a lehce scifi kulisám je to taková kuriózní záležitost, která určitě přinejmenším pobaví kontrastem běsnění vlkodlaka a vtipných paniček s jejich komickými replikami :). ()
Stuart Walker se stal jedním z průkopníků vlkodlačích filmů a mnozí považují jeho kousek za vůbec první vlkodlačí film. Sice to není tak úplně pravda, ale rozhodně se stal „nejznámějším (mezi pamětníky)“. Tedy do doby než přišel rok 1941 a The Wolf Man. I tak si však tento chlapík zaslouží uznání, protože tento černobílý klenot strčí v klidu do kapsy většinu novodobých následovníků. Bohužel se na scéně objeví i několik otravných vedlejších postav, které mi pili krev až dokonce snímku. Mezi jednu z mála světlejších výjimek patří postava doktora Yogamiho a dvě stařeny v hospodě. Samotnou proměnu člověka ve vlkodlaka máme šanci vidět poskrovnu, ale i to málo pohladí na duši. Nejde o nic závratného a hrůzu asi nikomu nenažene, ale i tak si tvůrci zaslouží mé uznání. Mám hodně rád staré filmy a vlkodlačí tématika mi jako taková vůbec nevadí, oproti takovým zombies. Asi jediné co bych vytknul, byla nevyvážená atmosféra, kdy mě některé pasáže lehce nudily. ()
Snímok z obdobia najväčšej slávy universalovských hororov, ktorý však za tými najväčšími hitmi značne zaostáva. Postráda ich magickosť a spád a to aj napriek podobne krátkej minutáži. Maska vlkodlaka je vo svojej podstate dokonalá, nieje taká zvieracia ako napr. vo filme THE WOLF MAN s Lonom Chaneyim Jr., no paradoxne je tak viac živočíšna. ()
První film s tématikou vlkodlaků. Jediné co stojí za zmínku je krásná Valerie Hobsonová a dvě srandovní alkoholické babky (které zřejmě byli inspirací pro Monty Pythony a jejich typické britské hospodyňky, které mluví vysokými skřehotavými hlásky o hovadinách). Hlavní hrdina bohužel nevzbuzuje vůbec sympatie ani lítost. Atmosféra se ani nesnaží být strašidelnou. Pro mě je tohle prostě průměrný černobílý hororový snímek. ()
„Vlkodlak v Londýně“ je opravdu jen takový hezký mainstreamový film, který nemá úplně špatnou masku vlkodlaka, ale ani v tomhle ohledu nijak zásadně nevyniká. Snímek měl v kinech diváky hlavně pobavit, což se nejspíš povedlo. Z humoru to ani dnes nic moc neztratilo. Z hororového nádechu to ale ztratilo všechno, a to je podle mě docela škoda, protože vlkodlačí filmy si ten strach u diváků také zaslouží. ()
Je to zajímavé, s neznámými herci, dobrým příběhem, trochou humoru a velice dobrou maskou vlkodlaka. Henry Hull hraje stejně dobře jako v pozdějším Wolf Manovi Lon Chaney Jr. ()
Příběh je skvěle napsaný, trochu však za ním zaostává studiové zpracování, které by si zasloužilo lepší výpravu, klidně i za cenu protažení stopáže (především části v Tibetu). Vlkodlak se chová až příliš lidsky, ale to byl častý problém filmových průkopníků, herci bývali ze začátku velmi střízliví ve své monstróznosti a v tomto ohledu má trochu navrch Lon Chaney Jr. se svým vlkodlakem, který je herecky propracovanější. Proměna muže ve vlkodlaka i zpátky byla natočena několikrát a od tvůrčího týmu bylo velmi sympatické, že nebyla řešena pokaždé statickými snímky přibývajících líčidel, ale i za pohybu s pomocí sloupů a stromů. (A nelze nevzpomenout květinu požírající žábu, i když drátky se leskly.) ()
Reklama