Režie:
Fred ZinnemannKamera:
Ted MooreHudba:
Georges DelerueHrají:
Paul Scofield, Wendy Hiller, Leo McKern, Robert Shaw, Orson Welles, Susannah York, Nigel Davenport, John Hurt, Corin Redgrave, Colin Blakely, Cyril Luckham (více)VOD (2)
Obsahy(1)
Paul Scofield v přepisu známé divadelní hry o historickém konfliktu Sira Thomase Morea a krále Jindřicha VIII... Sir Thomas More (1478–1535), známý londýnský právník a spisovatel (autor Utopie) a od r. 1529 i kancléř, se dlouhá léta těšil králově přízni a přátelství. Země však potřebovala následníka trůnu, jehož Kateřina Aragonská nedokázala králi dát. A Anna Boleynová byla tak mladá, tak půvabná – a navíc tak plodná! Jaký div, že král zatoužil po změně. Všichni jej chápali, všichni podporovali jeho plány na rozvod. Jen Thomas More, na jehož mínění Jindřichovi záleželo nejvíc, ne... Slavný filmový přepis známé divadelní hry (pamětníci si možná vzpomenou na skvělou pražskou inscenaci v Realistickém divadle s Jiřím Adamírou v hlavní roli!), který v r. 1966 získal celkem šest z osmi Oscarů, na něž byl nominován. Režisér Zinnemann dokázal vynikajícím způsobem skloubit verbální i obrazovou stránku filmu – podařilo se mu zachovat a přetlumočit celý náročný text, aniž by tím oslabil vizuální působivost díla. O jeho apriorních kvalitách svědčí ostatně i fakt, že se Zinnemannovi podařilo získat doslova hvězdné obsazení i pro ty nejmenší roličky (kardinál Wolsey Orsona Wellese má jen dvě krátké scény, Anna Boleynová Vanessy Redgraveové je de facto němá epizoda!). (Česká televize)
(více)Recenze (59)
Svědectví o tom, jaký je katolicismus rakovina Why Richard, it profit a man nothing to give his soul for the whole world. . . but for Wales!” ()
Oscar 6 : Nejlepší film, Režie, Herec HR - Paul Scofield, Kamera, Kostýmy, Scénář - A + 2 nominace: Herec VR - Robert Shaw, Herečka VR - Wendy Hiller ()
║Rozpočet $2milióny║Tržby USA $28,350,000║Tržby Celosvetovo $-║ ()
Jeden z 500 největších filmů všech dob časopisu Empire. Jeden ze 100 nejlepších životopisných filmů - 100 Greatest Biography Movies http://www.csfd.cz/uzivatel/136528-rhk/. Velký film o velkém muži a zároveň velikém bláznovi. Neb co jiného než bláznovství je taková víra v Boha, která donutí člověka nesouhlasit s královým názorem a se svým přežitím? ()
Čtyři hvězdy (i kdy s odřenýma ušima) hlavně za zvládnuté vypjaté momenty. Jen škoda, že se nezajde víc do hloubky. ()
Nyní musím říci, že přes nesporné kvality tohoto filmu mi byl v tomto případě o dost bližší přístup novější verze, která působí - lidštěji je jediné slovo, které mne napadá. Chybí zde postoj a motiv protistrany, který je v nové verzi velmi chytře zakomponován (zřejmě se tak více odkazuje k divadelní předloze), nepůsobí tak černobíle a strojeně jako toto dílo. ()
Lidé bývají fascinováni příběhy jedinců, kteří se ničím neprovinili, a přesto byli za své jednání popraveni. Sókrates byl odsouzen k smrti za to, že si dovolil mluvit až moc, Thomas More naopak za to, že mluvit odmítl úplně. A Man For All Seasons sleduje poslední roky života toho druhého, který je z pohledu člověka žijícího na počátku 21. století známý především tím, že pro svou knihu o ideální politické společnosti vymyslel název "utopie". Je přitom zajímavé, že zatímco Morova kniha svým potlačováním lidských svobod připomíná z dnešního hlediska spíše opak utopie, tzv. dystopii (tedy nejhorší politické zřízení), na popsání konce Morova života by se s jistým přihmouřením očí dalo použít slovo dystopie také. Jeden můj univerzitní profesor s odkazem na tento film prohlásil, že osobně za jeden z hlavních rozdílů mezi dystopií a tyranií považuje moment, kdy lidé nejsou nespravedlivě odsouzeni kvůli vůli tyrana, ale zákonnými prostředky. Hm. Těžko říct, proč sem tuto myšlenku vlastně píšu. Asi proto, že lepší pohled na tento Oscary ověnčený film, který věrně reflektuje proces s Thomasem Morem (ačkoliv se nezachoval žádný transkript procesu, historici se shodují, že to byla křivá výpověď Richarda Riche, co Mora stálo život) a který by si dle mého zasloužil lehce modernější zpracování (tedy menší divadelnost, lepší lokace, dramatičtější hudbu, rychlejší tempo), poskytnout neumím. ()
Jeden z těch skvělých historických filmů, ve kterých se mluví hodně, ale ne prázdně. Hlavní konflikt přiměje k zamyšlení i dnes díky perfektně vybroušeným dialogům, které se na plátno dostaly z divadelních prken, a pokud se vám líbí Lev v zimě, Beckett nebo Marie, královna skotská, neváhejte. ()
Velmi dobre, aj ked s vyhradami. Ide totiz o rovnaky typ filmu ako Lev v zime. Skvelemu textu a silnemu pribehu sa (aj napriek vybornej kamere) nepodarilo uplne dostat z podrucia divadla a chyba teda viac filmovosti. Velmi tomu vsak pomahaju fantasticke herecke vykony. 8/10 ()
Skvostná konverzačka o sporu jednoho zásadového křesťanského anglického kancléře s králem, který proslul likvidací svých manželek a ustavením vlastní církve. A naprosto bravurně zahraný Lord Protector.!!! ()
Duchovní i umělecká potrava první kategorie. Podle výtečné divadelní hry ještě lepší film. Postava Thomase Mora je natolik charismatická, že přímo vybízí k následování a k revizi vlastních hodnot. Takových filmových hrdinů jsem potkal jen málo (snad ještě George Baileyho z "It´s A Wonderful Life" a Babette z "Babettiny hostiny".) ()
Pokud máte rádi historii, historické hry či konverzačky, budete se bavit. Případ Sira Thomase Mora je velmi zajímavou stránkou dějin a tento film ji poměrně věrně nastiňuje + naprosto zasloužený Oscar pro Scofielda. Nicméně, nesplňujete-li kritéria z první věty, filmu se raději vyhněte a na ty dvě hodiny si radši zdřímněte. ()
Film o neposkvrnitelném svědomí a o nezdolné víře, kterou náš hlavní hrdina postavil i před rodinu a to o pořádný kus. Hádejte o jakou víru se jednalo? Samozřejmě, primárně o víru v Boha. Pokud se pokusíte v tomto filmu hledat nějakou uměleckou složku, tak se asi spálíte. Zahrán je samozřejmě výtečně, ale vše ostatní je maximálně průměrné. Film vyniká výhradně svojí myšlenkou a svým poslestvím, které už ovšem dávno spláchl proud času a jsem si jistý, že na mnoho soudobých lidí, včetně mě, už žádný dojem neudělá. Film je servírován tak protivnou cestou, že se neubráním konstatováním, že se u něj dobře spí. Probudit vás dokáže pouze charismatický Jindřich VIII, který někdy rád křičí. Odpad nedávám pouze proto, abych neměl špatné svědomí. ()
Sv. Tomáš More ukázán především jako právník. Přestože film je poměrně dlouhý, chyběl mi tam alespoň náčrt psychologie, myšlení a vztahů ostatních postav. Ale celkově, pěkné. Rozhodně film, který má stále co říci, ochota ke kompromisům s bezpravím a karierismus stále kvetou - a co se týče k nerozlučitelnosti manželství, má říci dnes víc než kdy jindy přímo k Církvi... ()
Tešil som sa, že sa v tej záplave filmov o Henrichovi VIII. dostalo do pozornosti aj inej veľkej osobnosti tej istej doby, Thomasovi Moreovi. Jeho život, podrobnosti vedúce k jeho odsúdeniu boli v tomto snímku popísané dobre. Na druhej strane ale nie strhujúco. Nebol to historický výpravný film, ktorý uchváti. Pritom osud človeka, ktorý ide dobrovoľne na popravu je uchvácujúcim námetom samým o sebe. V porovnaní s filmami o kráľovi, ktorý ho poslal na smrť, teda celkovo hodnotím trochu slabšie. ()
Oskarový výherce roku 66 ale pro mě příliš pomalé vyprávění o vytrvalém politikovi, kterého jeho názory stály hlavu. ()
Když nechcete ani ve vysokých politických kruzích přijít o svědomí, počítejte s tím, že dříve nebo později nejspíš přijdete o hlavu. Vím, že žijeme v cynické době v níž je machiavellistický přístup k věci považován za standart a možná i ideál. V době, kdy jsou lidé s upřímností a morálními zásadami považováni často za hlupáky a naivky, kteří v životě prostě neumí chodit a nikam to nedotáhnou. A přesto (nebo právě proto) je tak strašně potřeba připomínat odkaz takových lidí, jako byl Thomas More. Lidí, kteří se nenechají zastrašit neúspěchem, posměchem ani většinovým názorem. Lidí, kteří ve své don quijotovské snaze možná přicházejí o život, ale jejich duch a ideál zůstává nezlomen a dodává odvahu dalším a dalším poctivým lidem s rovnou páteří... ()
Vím, že v době natočení filmu neexistovala Wikipedie, ale když mě to přišlo tak nějak wikipedicky povrchní, nemůžu si pomoct. Herci hrají skvěle, některé repliky (zvláště ta o tom být šťastný jako učitel) se mi moc líbily, kamera kouzlí, jak jen může, přechody mezi obdobími nebo časovými rovinami jsou dokonale řešené, ale celé je to takové... strašně černobílé. More je prostě klaďas bez pochyb a na smrt jde se vztyčenou hlavou (i když v realitě vskutku pochyboval, jako každý), král (jehož neúčast v poslední hodině filmu mi tedy hodně vadila, chtěl jsem znát jeho názor na celou věc) je prostě podán jako trochu pošuk, Cromwell a Richard jsou krysy par excellence, přítel je prostě přítel navzdory všemu... Snad jediný, fakt jediný, kdo měl nějaký ne-černobílý charakter, byl kardinál Wosley naprosto skvěle zahraný Orsonem Wellsem. Ale jinak mě to hodně zklamalo navzdory všem filmařským kladům, protože historka je pojata a podána zhruba stejně jednorozměrně a povrchně, jako by to točili dejme tomu pro TV Noe. ()
Divadelní hry na filmovém plátně, většinou působí zdlouhavě , nudně a kulisovitě. Tenhle film je velmi solidní výjimkou. Příběh Thomase Moora, který si vysnil svou Utopii a s nasazenými růžovými brýlemi věří v sílu zákonu, ideu pravdy a vlastní schopnosti a tvrdě narazí na církevní hodnostáře a politiky, kteří jdou přes mrvoly a když chtějí dosáhnout svého, tak si vždycky najdou nějaký způsob, je nadčasový a mohl by se v jiných souvislostech stát i dnes. Paul Scofield v hlavní roli působí sice trochu moc jako "hodný strýček", ale zato sledovat "lovce žraloků" Roberta Shawa jako bohémského krále, nebo Orsona Wellse jako pletichářského pámbíčkáře je radost pohledět. ()
Klasická britská historická dráma je spleťou dialógov a postojov zainteresovaných postáv. Niekedy film pôsobí unavene, záver je však veľmi úderný. ()
Reklama