Dobrodružství kriminalistiky - Série 4 (1993) (série)
Režie:
Antonín MoskalykKamera:
Juraj ŠajmovičHudba:
Karel SvobodaHrají:
Ladislav Frej st., Daniela Kolářová, Michal Dlouhý, Josef Vinklář, Jana Gýrová, Horst Frank, Gabriela Wilhelmová, René Přibil, Rudolf Pechan, Marek Eben (vypravěč)Obsahy(1)
Do průmyslové Anglie třicátých let 20. století vás zavede kriminální příběh o nepravém zločinu a zločinci... Toto napínavé pátrání je ale zajímavé i z jiného hlediska – možná to bylo vůbec poprvé, kdy se do pátrání po člověku, který přestoupil zákon, vložil zcela nový fenomén – široká veřejnost. Něco takového však bylo možné až ve chvíli, kdy se díky technickému pokroku mohlo zapojit i právě se rozvíjející rozhlasové vysílání. (Česká televize)
(více)Recenze (12)
Velmi silný film jen mi tam chybělo zda ti hajzlové policajti nesli zodpovědnost za takovou bezdůvodnou štvanici a jestli se pitvou poté zjistilo , že to vražda nebyla , ale to by už asi byl jiný příběh a tomuto by to ubralo jeho drsnost!!!! ()
Toto je tá úplne najsmutnejšia časť celého seriálu, kedy máte chuť vstúpiť do deja a všetku sociálnu nespravodlivosť napraviť. Fiktívne Anglicko je úplne dokonalé, vlastne ako vždy ľubovolná krajina, tu to ale platí akosi obzvlášť. Navyše je dej veľmi napínavý, naháňačka s pomocou verejnosti cez rozhlas....len keby nám opäť nebolo toho páchateľa ľúto ako obeť systému.... ()
Zřejmě nejsilnější díl celé série, zajímavý napínavý příběh z meziválečné Anglie a silné téma, jak se prostřednictvím hospodařské krizy z nevinného člověka může stát nechtěně nešťastným zločincem, manipulátorem až mírným šílencem. Hodně smutné a místy drsné, ovšem natočeno pod Moskalykovou režií jako vždy hodně působivě a Ladislav Frej v hlavní roli Erica Hobdaye je vynikající. V závěru mi bylo hlavního hrdiny taky moc líto, ale snad to bylo ještě to lepší východisko v takové situaci. Velmi silná je i postava jeho syna (v podání Michala Dlouhého), který se navzdory velké nenávisti rozhodne svého otce zachránit a který se vlastně jediný dozví pravdu... ()
Wtf? Pan Frej hraje skvěle, o tom žádná (oproti tomu paní Kolářová svůj hysterický standard), ale pochopil jsem dobře, že vlastně k žádnému zločinu nedošlo a policie si do rozhlasu zbytečně vymýšlela a věc zveličovala, jen aby chytila nevinného člověka? Všechno mi tady přišlo dělané jako naschvál scenáristy, i do té doby rozumný syn najednou ke konci se zachová jako nebetyčný pitomec. Vážně nuda a jen závěrečný statek a pole kolem něj (a předtím trochu toho Apolináře) to alespoň vizuálně pozvedají. Takže hvězda za pana Freje, hvězda za krajinu. Jinak to byla nudná a zdlouhavá blbost. ()
Tomu se říká zatracená smůla…Nejen že byl v nesprávnou chvílí na špatném místě, ale ještě zazmatkoval a strach ho svedl na špatnou cestu. Když k tomu připočítáme vyčůraného inspektora, lživé informace a zkreslující média – cesta zpět neexistovala. Úvodní díl čtvrté série sice nebyl žádnou bombastickou podívanou, ale smutný příběh to bezesporu byl. Nejen díky skvělému (odevzdanému) výkonu hlavního protagonisty Ladislava Freje, ale i tomu, že si Moskalyk zase vzpomněl, jak se buduje správná atmosféra! 70% ()
Úvod čtvrté série přišel s velmi silným příběhem. Tvůrci mě potěšili tím, jak dokázali během devětačtyřiceti minut propracovat všechny tři postavy v rodině Erica Hopdaye. Ladislav Frej podal už tradičně skvělý výkon, toho tragéda, který vrší jedno špatné rozhodnutí na druhé, jsem mu naprosto věřil. Výborná epizoda. ()
...že bída z lidí lotry činí, že vlky z lesů žene hlad... Stanley Eric Hobday - vražda domácí invaze. 21letý Stanley Eric Hobday už byl policii znám za spáchání krádeží. V noci na neděli 27. srpna 1933 rozbil okno, aby získal přístup k domu Charlese a Gladys Foxových na ulici 8 Moor Street ve West Bromwichi. Gladys slyšela rozbití skla a vzbudila svého manžela, který šel dolů po schodech, aby to vyšetřil. Gladys ho následovala a zděšeně přihlížela, když byl šestkrát bodnut. Zemřel v jejím náručí, s výrazným pochvovým nožem stále v zádech. Nůž byl jedním z pouhých 19 vyrobených J. Clarkem a syny ze Sheffieldu a na rukojeti měl barevné kovové pásy. Té noci také nastal druhý zlom. Stalo se to v řeznictví Roberta Newtona v nedalekém Bromford Lane. Zde pachatel použil jehlu a nit na opravu poškozeného oblečení, snědl nějaké jídlo, napil se mléka a nechal se oholit, takže v hrnku na holení zanechal strniště. Na lahvi s mlékem byly jasné otisky prstů. Další vloupání do uzamčené garáže mělo za následek krádež vozu Jowett patřícího Winifred Randle. Policie identifikovala otisky prstů jako náležející Hobdayovi a také provedla odlitek stopy nalezené mimo Foxův domov. Byla to velikost 4 - pro dospělého velmi neobvyklá. Hobday unikl ukradeným Jowettem a jel na sever, než narazil do pole v High Leigh v Cheshire. Nehody byl svědkem farmář a hlášen policii. V autě byl nalezen kufr spolu s dalšími otisky prstů odpovídajícími Hobdayovým. Tomu všemu odpovídal vrchní inspektor Fred Cherrill ze Scotland Yardu, přední odborník na otisky prstů té doby. BBC vysílala popis muže hledaného pro vraždu Charlese Foxe. Bylo to poprvé, co se to stalo. V novinách byla také zveřejněna fotografie. Hobday pokračoval ve své cestě na sever pěšky a byl poblíž Carlisle, kde byl 30. srpna spatřen Walterem Barberem poblíž Townend Farm v Rockcliffe. Walter řekl svému zaměstnavateli, panu Wattovi, že si myslí, že poznal Hobday a Watt zazvonil na policii. O dvě hodiny později byl Hobday zatčen PC Elderem. Policejní vyšetřování bylo velmi důkladné a bylo zjištěno, že Hobday tábořil ve stanu ve Warstone Fields ve West Bromwichi. Odešel v sobotu 26. srpna, ale před tím předvedl svůj pochevný nůž jednomu z dalších táborníků, kteří si pamatovali neobvyklou rukojeť. Hobday byl souzen na Stafford Assizes před panem soudcem Talbotem 14. až 16. listopadu 1933. Bylo mnoho důkazů, které by ho mohly spojit s vloupáním a také s vraždou. Ve vazbě Hobday požádal o oholení a strniště z toho bylo totožné s tím, které bylo nalezeno v hrnku na holení pana Newtona, ale zcela odlišné od vlastního pana Newtona. Přes veškeré úsilí jeho rady, sira Reginalda Coventryho, byl odsouzen po pouhých 35 minutách jednání. Hobday byl ve Winson Green v Birminghamu oběšen Thomasem Pierrepointem, kterému pomáhal Albert, ve čtvrtek 28. prosince 1933. Byl vysoký 5 stop 3 1/2 palce a vážil 128 liber. tak dostal pokles o 8 stop 7 palců. ()
Mrazivý díl, u nějž jsem si vzpomněl na Bradburyho mediálně sledovanou naháněčku náhodně vybraného „zločince“ pro potěchu pomstychtivých televizních diváků. Zde však lovná zvěř není úplně nevinná, vydíráním si pod sebou podřezala větev, a když začala střílet na policii, policisté palbu přirozeně opětovali. (To jen dnešní marxističtí humanisté mají větší pochopení pro zločince než pro zasahující policii.) Nicméně démonizování vyděrače na útěku skrze rozhlas bylo vskutku bradburyovsky chorobné. ()
V titulcích filmu uvedeno: název Hon na rozhlasových vlnách (Anglie 1933); koprodukce Česko / Německo. ()
Je dobré vědět, že už ve třicátých letech média lidem bezostyšně lhala. Na začátek čtvrté série nám tvůrci připravili poměrně silný díl. ()
Překrásná ukázka toho, že media nejsou k ničemu jinému než k manipulaci a ničení lidských životů. A taky že pravda je zásadně to poslední, co by tupou lůzu zajímalo. Může to být totální šajze, ale jak to vyblejou v televizi, tak tomu stádo bude věřit i přes mrtvoly. Doublespeak vede ke kognitivní disonanci (nebo k rouškám na tlamách :-))). Mimochodem velmi aktuální téma - většinová společnost je tupá jak necky a kohokoliv, kdo se od stáda odchýlí, jsou schopni lynčovat. Je to otřesné a nebylo tomu tak ani za komančů - ani zdaaaaaaaleka; všechno to nechutné bonzování, nálepkování a konformní hyenismus, to fakt z dětství nepamatuju. Tohle bych pouštěla všem prorežimním idiotským "demokratům" povinně 5x denně, místo jídla ! ()
Kriminalistická klasika na nedělní dopoledne. ()
Reklama