Režie:
Carol ReedScénář:
Graham GreeneKamera:
Robert KraskerHudba:
Anton KarasHrají:
Joseph Cotten, Alida Valli, Orson Welles, Trevor Howard, Siegfried Breuer, Bernard Lee, Carol Reed, Geoffrey Keen, Karel Štěpánek, Ernst Deutsch (více)Obsahy(1)
Když Graham Greene napsal scénář pro film Carola Reeda (úspěšná stejnojmenná kniha je přepisem scénáře, nikoli naopak), ani jeden z nich netušil, že píše filmové dějiny. Třetí muž se stal největším evropským pilířem filmu noir. Namísto amerických studiových podívaných dal přednost poválečné rozbombardované Vídni. Sem přijíždí autor brakových románů Holly Martins na pozvání svého starého přítele Harryho Limea. V Harryho domě však zjišťuje, že je jeho hostitel mrtev a chystá se k odletu zpět. Podivné okolnosti kamarádovy smrti, která je interpretována jako náhodná, mu však nepřidají na klidu. Pouští se do pátrání po záhadném třetím muži, který byl na místě nehody, ale nikdo o něm nic neví. Za partnerku si bere Harryho milenku, krásnou Annu Schmidtovou, se kterou začne rozvíjet klubko událostí, na jehož konci čeká šokující odhalení. Film proslavila vynikající atmosféra s výrazným svícením i dramatická honička v kanalizaci města. Ostrý kontrapunkt k dusivé atmosféře pak přidal citarový doprovod Antona Karase. (Hwaelos)
(více)Recenze (265)
(1001) "You put the lime in the coconut..." Panečku, takhle se píše úvodní slovo vypravěče! A hluboce jsem nad tím přemýšlela a skoro jsem ochotná říct, že Třetí muž má nejtrefnější, nejexpresivnější a nejzábavnější soundtrack ze všech filmů, jaké jsem kdy viděla/poslouchala. Rozvíjený hudební motiv perfektně odráží každou nejjemnější změnu v tónu příběhu a přesto pořád zůstává jednoduchý a prostý, pro ikoničnost jako stvořený. Vlastně snímek nabízí totální symbiózu formy a obsahu, o které už jiné hlavy popsaly stohy stránek, takže já jenom dodám, že je to vážně blaho. Od Carola Reeda jsem zatím viděla jenom Posledního bojovníka a teď tohle a oba dva filmy jsou na pět hvězdiček a maximální úroveň "wow faktoru", takže už teď se těším na Štvance, kde si pan režisér podá Jamese Masona, který brečí jako nikdo na světě, ou jé. Zkrátka ničeho jiného než fangirlingu nejsem v tuhle chvíli schopna. Orson je přirozeně ďábel a která žena by nechtěla jeho děti. ()
Distribuce v Česku prohlašovala, že podle britských fanoušků se jedná o nejlepší snímek všech dob. Na svoji dobu to byl jistě vyjímečný film, ale šířit o něm výše uvedené mezi konzumenty dnešních komerčních hitů by patrně znamenalo sklidit pár pošklebků, protože čas ve filmovém průmyslu běží rychle a bezmála 60 let je prostě znát..Koncem 40. let bylo revoluční především rozsáhlé využití exteriérů a ponuré rozvaliny vybombardované Vídně dnes tomuto thrilleru dávají téměř rozměr válečného dokumentu.Výborný Welles, za zmínku stojí kamera a nasvícení, několik výborných scén jako je divoká honička napříč městem, která překvapivě končí na literární přednášce. Na druhé straně nevyrovnané tempo a zdlouhavé scény (zejména závěrečná čtvrthodina v kanalizačním systému) . Celkový dojem 80 %. ()
V českém prostředí neobvyklé dílo nabízí zajímavý pohled na vídeňskou skutečnost konce čtyřicátých let minulého století. Vesměs se tu jedná o základnu fakt, poznatků a souvislostí, které a která jsou v českém prostředí naprosto neznámá. V evropské kinematografii tehdy ještě naplno doznívala poetika třicátých let zvukového filmu. Kamera i vedení herců zůstávalo více či méně divadelní, i když z dětských střevíčků počáteční bezradnosti se již viditelně vyzulo. Vedle pozoruhodné režie a nezanedbatelné kamery tu na sebe upozorňuje hned několik neméně pozoruhodných hereckých výkonů. Orson Welles, muž mysteriozního organizovaného zločinu, exotická Mata Hari, podle všeho česká Němka (ve filmu je pohříchu více českých jmen) Alida Walli, Italka s roztomilým německým šlechtickým predikátem Altenburger von Marckenstein und Frauenberg des Heiligen Römischen Reiches (cítíte, jak se jazyk přímo mazlí s těmi rozkošnými německy znějícími slovy; vskutku echt) a nezanedbatelný muž z generace tvrdé americké školy, skvěle ztělesněný Josephem Cottonem. Hraný film startovní velikosti nové historické epochy moderní světové kinematografie, zhruba tak lze - snad výstižně - charakterizovat v kostce tento nevšední divácký zážitek. ()
Neskutočne cynický thriller. Už len tou ústrednou melódiou, ktorú používa s krásnymi obmenami rytmu v každej situácii, si ma skutočne podmanil. Krása s akou ľahkovážnosťou využíva povojnovú situáciu vo Viedni, z politických pomerov si robí srandu a nakoniec bezohľadne roztriešti aj pointu samotnú. Každopádne genialita snímku tkvie na miestach, na ktoré sa moje divákovské zmysly počas sledovanie snímku neprepracovali a tak vidím len skvelý film, ktorý si určite zaslúži byť videný a vychválený. Hriech by bol ale nespomenúť unikátne prepracovanú réžiu a výbornú prácu kamery. 85%. ()
Byl by to krásný zástupce filmu noir nebýt té rozjásané hudby hrající i v těch nejtemnějších scénách. Vybombardovaný Berlín se svými kanály je ale úžasný, stejně jako jako úplně poslední scéna filmu. Tomu se říká styl! ()
Poválečný Berlín má svou Zahraniční aféru, poválečná Vídeň Třetího muže. Skvělý ironický hudební doprovod, kvalitní herecké výkony, neopakovatelná atmosféra města rozděleného politikou. ()
Vynikajuci kriminalny pribeh, plny roznych dejovych zvratov, s ktorymi som nepocital ma sice v tomto filme fascinovali, len ma trosku vyrusovala vesela hudba, ktora akoby mi chcela povedat, ze sa divam na nejaku prijemnu komediu. Nastastie aspon v zaverecnych napinavych scenach ziadna hudba nebola, co len filmu prospelo. Film-Noir ako sa patri, proste treba vidiet... 15.04.2009 ____ Joseph Cotten - (Holly Martins) +++ Alida Valli - (Anna Schmidt) +++ Orson Welles - (Harry Lime) +++ Trevor Howard - (Major Calloway) +++ Bernard Lee - (Serzant Paine) +++ Siegfried Breuer - (Popescu) +++ Wilfrid Hyde-White - (Crabbin) +++ Produkcia: David O. Selznick, Carol Reed +++ Hudba: Anton Karas +++ ()
Několik skvělých záběrů zakončených protahovanou honičkou v kanálech (která je beztak lepší v He Walked by Night). ()
Je to už hodně dlouho, co jsem viděla Třetího muže, tak dlouho, že si ani nepamatuji, proč jsem to neviděla do konce. Nespěchala jsem a bylo to dobře, velká obrazovka Třetímu muži sluší. Jak bude možnost vidět to na velkém plátně, rozhodně to nepropásnu. Zážitek!! Nechce se mi rozebírat, co proč a nač, prostě mi to naprosto sedlo a s velkou chutí si to kdykoliv zopakuji. ()
Noir filmy jdou zpravidla mimo mě, ale už po pravdě v rámci mojí pravěký diskuze nemám co doplňovat a tak jsem se na to vrhnul. Uchvácen ani v tomto případě nejsem, ale uznávám, že kamera a celková vizuální stylizace je tu podmanivá a dává filmu ucházející look a atmosféru. Jinak lehce nadprůměrná detektivka. Ani já podobně jako tvůrci když to dělali nevím o tom, že psali filmové dějiny, ale vidět se to bez problému dalo.65% ()
Vzhľadom na rok vzniku je to vážne dobrý film, ale z dnešného pohľadu už až tak neprekvapí. Predsa len, už sme toho videli dosť. Filmu nemožno uprieť kvality, vyvážený dej i gradáciu, nás iste poteší i dáma z Československa, ale film ma nejako zvlášť neprekvapil, ale ani nesklamal. Asi najviac sa vydaril záver a naháňačka v mestských kanáloch. Trochu ma sralo, že som sa nedozvedel odkiaľ presne tá pani z Československa pochádza, ale nevadí. Tak 20-30 rokov dozadu by som dal plný počet, dnes slabšie štyri. 70%. ()
nebyť otravnej hudby, je to dokonalý film ()
Třetí muž je tak opěvovaný, že jsem si ním nebyl tak úplně jist. Většinou mi tyhle provařeniny zkazí náladu. Aleeee... The Trird Man byl vyjímkou, za kterou děkuji, protože se mi opravdu líbil. Drama ve velkolepém britském stylu utelko opravdu neuvěřitelným způsobem. Welles (i když ho nemám rád) měl brilantní vstup na scénu, jeho ironický úsměv v temném zákoutí byl opravdu stylový. Zajímavá a nápaditá kamera, skvělý scénář. ()
Skvělá atmosféra poválečné Vídně umocněná černobílým obrazem, skvělé herecké výkony, zajímavý námět a vynikající zjevení Orsona Wellese na scéně. To byl vskutku režisérský majstrštyk po všech stránkách. Závěrečná naháněčka v kanálech byla patřičně napínavá a utvrdila mě v mém hodnocení. ()
Tak tento film skutečně nemá chybu. Zasazení klasického noir do kulis poválečné, rusko-britsko-americké, Vídně je samo o sobě geniální. Vedle hlavních postav je totiž atmosféra rozbombardovaného císařského města dalším ne-li tím nejdůležitějším aktérem této detektivky. Orson Welles se sice ve filmu moc neohřál, ale přesto vytvořil zajímavého záporáka, který je i přes to všechno co dělá, spíše sympatickým podvodníčkem, než někým kdo si zaslouží smyčku kolem krku. Asi nejde nepochválit závěrečnou geniálně nasnímanou a sestříhanou "ultra-noir" honičku ve stokách. ()
Tak tohle je kolosální záhada. Jestli jsem si nepustil úplně jiný film, tak si nedokáži vysvětlit, proč má Třetí muž celkové hodnocení dalece přesahující jeho skutečné objektivní kvality. Příběh bez hlavy a paty, tupě udržující napětí tím, že stále dokola posloucháme dialogy ohledně jedné "záhadné" události. Ve své době možná úspěšný díky účasti Orsona Wellese, který vyfasoval opravdu "záhadnou" postavu, a také zásluhou natáčení na území rozpadající se Vídně, jejíž úzké uličky byly pro příběh plný záhad jako stvořené. Dnes by však film těžce zapadl, bez ohledu na to, že noir už je dávno jaksi za zenitem. Tři hvězdy dávám výhradně za posledních patnáct minut, a také z obdivu k režisérovi, který s těmi průhlednými záhadami dokázal celkem obratně pracovat skoro 70 minut. Na mě to ale bylo až moc záhad na jeden film. :-) 60% ()
Rozum vraví 4* ale srdce 3*. Je to bezpochyby skvelý noir zasadený do povojnovej Viedne, ale tá hudba strašne ale strašne uberá na atmosfére. A Orson Welles je vo filme asi 15 minút. ()
Moc pěkné politicko-kriminální drama. Zřejmě mírně handicapované fantastickými superlativy, kterými je obestřen, a tím, že se k němu dostáváme s mnohadesetiletým odstupem. Vidět ho v padesátých letech, asi by nám zastavoval krev v žilách. Ale i dnes moc pěkné kino. ()
Vídeň. Město císařů a králů, oper, hotelů a nesplněných přání. Pohaslá hvězda kdysi mocného impéria zadupaná prachem a krví první i druhé války hledá znovu cestu k nebesům. Marně. V rozvalinách městských čtvrtí proplouvají noc co noc zbloudilé stíny postav, hledajíc naději v místech, kde slunce nevychází. Vysoké pouliční lampy nám dávají zprávu o tiché prázdnotě prastarých bulvárů. Těch pustých ulic s dlažebními kostkami kdysi kypících životem s proudy honosných kočárů. Opuštěný Riesenrad v Pratru se pomalu hrdě otáčí v běhu času při hudbě citary. Smutně čeká na své návštěvníky. Nikde žádné děti. Den co den vylézají potemnělé prapory lidských stínů ze sklepů a sutin domovních dvorků plni strachu, že se ve světle nového světa rozplynou. Z poklopů kanalizačních vpustí vystupují z městské stoky do ulic kartony předražených cigaret a ředěné dávky penicilinu. Snad jako příslib lepší budoucnosti a nového začátku. Vždyť morálka je slabostí rozumu, tak proč si hrát na lidství. Člověk musí sám sebe tisíckrát zabít, aby mohl znovu žít. Ještě je brzy opustit skrýše a vystoupit ze stínu. Pustit ven toho naivního zranitelného člověka, žijícího a bláhově milujícího. ()
Chytľavý príbeh zasadený do prostredia príhodných kulís rozbombardovanej Viedne, čo vytvára skvelú atmosféru a podhubie pre dejovú linku. Máme možnosť sledovať zaujímavé rozmotávanie záhady okolo tretieho muža zapleteného do vraždy s nečakaným krimi vyvrcholením a prekvapením. Na rozdiel od ostatných mi tu však hudba moc nesadla, prijal by som viac temnejšiu, komornejšiu. Film s Orsonom Wellesom som predtým nevidel, čo je škoda, pretože vypadá na zaujímavého chlapíka a herca s výraznou charizmou a osobitým štýlom. Myslím, že aj jeho iné filmy by stáli za skúšku. Pohodlný nadpriemer. 75/100 ()
Reklama