Režie:
Phillip NoyceKamera:
Donald McAlpineHudba:
James HornerHrají:
Harrison Ford, Willem Dafoe, Anne Archer, Joaquim de Almeida, Henry Czerny, Harris Yulin, Donald Moffat, Miguel Sandoval, Benjamin Bratt, Raymond Cruz (více)VOD (4)
Obsahy(1)
Americká pobřežní hlídka najde na lodi zavražděného amerického podnikatele i s rodinou. Zavražděný muž je dlouholetým přítelem prezidenta Spojených států Bennetta. Ukáže se, že muž byl zapleten do obchodů s kolumbijskou drogovou mafií a měl jim vyprat 650 miliónů dolarů, které se později najdou na jeho účtech. Prezident ty peníze chce, a tak společně se svým poradcem pro národní bezpečnost Jamesem Cutterem usoudí, že se v tomto případě jedná o jasné nebezpečí, a tím mu dává neoficiální povolení k tajnému vojenskému zásahu s krycím jménem Reciprocita, jehož cílem je likvidace muže, který nechal zabít jeho přítele. Jedná se o muže jménem Ernesto Escobedo. Mezitím je do funkce zástupce ředitele CIA jmenován Jack Ryan, protože admirálu Jimu Greerovi byla diagnostikována rakovina slinivky a on umírá. Jack Ryan žádá kongres o navýšení financování akcí CIA v Kolumbii a dává senátorce své slovo, že se nejedná o vojenskou akci. To pro Cuttera znamená, že musí vojenskou akci v Kolumbii před Reacherem utajit a spojí se s Bobem Ritterem ze CIA. Ritter na akci najímá Johna Clarka, jehož úkolem je vybrat vhodné vojáky, a kapitán Ricardo Ramirez bude celou akci v Kolumbii řídit. Ernesto Escobedo o akci neví a je vzteky celý bez sebe, že se ke svým 650 miliónům dolarů nemůže dostat. Najímá si agenta Felixe Corteze, který zjišťuje, že do Kolumbie přijede ředitel FBI Jacobs, aby o těchto penězích vyjednával s kolumbijským generálním prokurátorem. Jenže Cortez hraje proti Escobedovi právě s Cutterem a nechá Jacobse zavraždit tak, aby podezření padlo na Escobeda. Dohoda je taková, že Cortez Escobeda zabije, převezme vedení nad kartelem a pak sníží dodávky drog do USA. V USA pak zavřou nějaké drogové bossy a bude to vypadat, jakože se daří vyhrávat válku s drogovou mafií. Cutter na oplátku zradí vojenskou operaci v Kolumbii a nechá je napospas Cortezovi. Ritterovi přikazuje, aby se zbavil veškerých důkazů o operaci Reciprocita. Jack Ryan se však o schůzce Cuttera a Corteze dozvídá a nabourá se do Ritterova počítače, kde se mu podaří získat pár důkazů o spiknutí v Kolumbii. Má obavy o životy vojáků a okamžitě letí jako civilní osoba do Kolumbie, aby se zde setkal s Clarkem, a společně se vydají na záchrannou misi... (TV Prima)
(více)Videa (1)
Recenze (165)
S dvouletým odstupem si to přemýšlivý analytik CIA Jack Ryan rozdává s kolumbijskou drogovou mafií. A nebyl by to ten pravý konspirační thriller, aby mu v cestě nestáli i zmetci z vlastních řad. A diváci na něj, co se tržeb týče, znovu velmi dobře slyšeli. Troufám si tvrdit, že mohli odcházet spokojení mimo jiné po velmi solidním přepadení konvoje v kolumbijských ulicích. Velmi dobrá akční sekvence. Jinak ovšem od adaptací Clancyho knih nemůžeme očekávat nějakou akci a dynamické momenty co deset minut. Ryan rozhodně není nějaký nezastavitelný bijec, díky Harrisonu Fordovi je to ovšem sympaťák každým coulem. Pokud jsem si ale u Vysoké hry patriotů přál zkrátit délku, tady to platí dvojnásob. ()
Nejjednoduší by bylo dát sem komentář k Vysoké hře patriotů a pozměnit pár detailů. Ale to by bylo velmi špatné. Jasné nebezpečí je horší film, než Vysoká hra patriotů. Je to dáno hlavně tím, že předchozí film byl divácky vděčnější a z jistého pohledu se dá říci i zábavnější. Chybí tady nějaký záporák ve stylu Seana Beana, který by šel po hlavním hrdinovi jako pes po kosti. A samotná postava Harrisona Forda nemá tolik prostoru, jako minule. Willem Dafoe si svůj part odehraje velmi dobře, ale přesto si myslím, že má navíc. Není to vůbec špatné pokračování, jen je mnohem pomalejší a více politicky zaměřenější, což mě zklamalo. ()
Harrison Ford má oproti převážné většině představitelů akčních rolí výhodu v tom, že je kvalitní charakterní herec. Režisér Phillip Noyce sice nikdy nebude sbírat vavříny na filmových festivalech, ale je to slušný řemeslník, který je sem tam schopen spáchat i lahůdkovou scénu, jako je přepadení amerického konvoje uprostřed latinoamerického velkoměsta. Scénárista se ve své fantazii přiměřeně krotil, takže příběh má hlavu a patu bez krkolomných konstrukcí. Nakonec je z toho průměrný akční film s typicky neprůstřelným hlavním hrdinou. Špičky žánru stojí jinde, ale na jedno zhlédnutí je Jasné nebezpečí volbou bez rizika. Celkový dojem: 55 %. ()
Jack Ryan, trošku netypický americký agent (žádný nezastavitelný neprůstřelný drak) je zpátky, tentokrát hlavně v pralesech střední Ameriky. Dějově film není špatný, John Clark Willema Dafoe je taky zahraný na úrovni a moje osobní velké plus pro tenhle film je ve skvělém sniperovi (i když si nevybavuju, že by Ding Chavez někdy v tomhle oboru působil). Další povedený mocenský thriller podle předlohy Toma Clancyho. Kdysi osmdesátka, po letech dávám 70%. ()
Stále jsem neviděl Vysokou hru patriotů, ale takhle můžu říct, že se v případě Jasného nebezpečí jedná o celkem jasně nejslabší Ryanovku. Problémem je především nevýrazná akce a nedostatek napětí ve většině filmů, čímž jsou Ryanovky tak typické. K mému překvapení jsem také hůř zkousával délku, se kterou obvykle nemám problémy...Přestože je Ford v roli Ryana výborný, štvalo mě, jak tady byl upozaděný a dokonce se ty nejzajímavější části filmu odehrály bez jeho účasti. To, co mě na filmu totiž bralo nejvíc, byly veškeré nekalé politické praktiky, které navozovaly neblahý dojem, že skutečnost není o příliš jiná - tj. že lidé na hlavních pozicích jsou takřka vždy jen nevědoucími pány, jejichž slovo může být jakkoliv překrouceno a je tedy v podstatě jedno, kdo v tom Whitehousu sedí. Pokud by se film ubíral víc tímto směrem, jistě by to bylo zajímavější, ale to by zas nemohla být Ryanovka:-) I takhle to však působí dost nevyváženě. Velmi slabé tři hvězdičky... ()
Galerie (91)
Zajímavosti (9)
- Phillip Noyce již podruhé zadaptoval knížku Toma Clancyho a opět obsadil do role Jacka Ryana Harrisona Forda. (První byla Vysoká hra patriotů.) (Káronoš)
- Natáčelo se od 8. listopadu 1993 do 14. března 1994 v D.C., Nevadě, Kalifornii, Arizoně, Virginii, Mexiku a Ekvádoru. (Varan)
- Ve scénách z Oválné pracovny je na prezidentově pracovním stole jasně vidět dóza s želatinovými bonbóny. Jde o odkaz na prezidenta Ronalda Reagana, o němž je obecně známo, že v jeho blízkosti nesměly „jelly beans“ nikdy chybět. (nOvYl)
Reklama