Režie:
J. Lee ThompsonScénář:
Carl ForemanKamera:
Oswald MorrisHudba:
Dimitri TiomkinHrají:
Gregory Peck, David Niven, Anthony Quinn, Stanley Baker, Anthony Quayle, James Darren, Irene Papas, Gia Scala, James Robertson Justice, Richard Harris (více)VOD (3)
Obsahy(1)
Jen šest mužů stálo mezi životem a smrtí dvou tisícovek vojáků. Píše se rok 1943 a Němci jsou na vítězném tažení Evropou. Jsou už i v Řecku a na všech jeho ostrovech, s výjimkou Kréty a ostrůvku Chrenos blízko tureckých hranic. Ostrůvku, na němž našly dočasný azyl dvě tisícovky unavených, vyčerpaných britských vojáků. Měli by být evakuováni dřív, než vstoupí do války Turecko. Jedinou únikovou cestu po moři však neprodyšně střeží dvě obří, radarem řízená německá děla na ostrově Navarone. Ta nemohou být zničena ani z vody, ani ze vzduchu. Je tu jediná možnost: pokusit se zlikvidovat je přímo. Do vyplutí záchranného vojenského konvoje zbývá jen několik dní a skupinka šesti diverzantů míří v malé rybářské bárce k ostrovu, který je přístupný jen nebezpečným horolezeckým výstupem. Jen na nich záleží, jestli ty dvě tisícovky mužů příští středu zemřou, nebo budou žít... Natočeno na motivy skutečné události, zachycené v románovém bestselleru Alistaira MacLeana. Hvězdnému obsazení dominují Gregory Peck v roli kapitána Malloryho, David Niven jako „génius přes výbušniny“ desátník Miller a Anthony Quinn coby nekompromisní Řek Andrea. Duší celého natáčení byl scénárista a producent Carl Foreman, jehož vliv byl tak velký, že dokonce po prvním natáčecím dni prosadil odvolání původně designovaného režiséra Alexandra Mackendricka a jeho nahrazení J. Lee Thompsonem. Celé natáčení bylo mimořádně náročné a plné nečekaných překážek: David Niven si např. při scéně ztroskotání poranil ret a natáčení dokončoval s otravou krve de facto na revers. I přes vydatnou podporu řecké vlády překročili filmaři rozpočet i termín, odměnou jim ovšem byla řada ocenění oficiálních (Oscar za zvláštní efekty plus 6 dalších nominací, dva Zlaté glóby – nejlepší film-drama, nejlepší hudba – D. Tiomkin) i diváckých. Děla z Navarone se stala jedním z nejúspěšnějších filmů roku 1961. (Česká televize)
(více)Videa (1)
Recenze (116)
Válečné film šedesátých a sedmdesátých let mám opravdu rád a Děla z Navaronne mohu s klidem zařadit mezi ty nejlepší. Oproti některým filmům s Eastwoodem jako třeba Kam orli nelétají jde o méně přímočarou a destruktivní podívanou. Jde spíše o partyzánský boj hrstky vojáků proti nepřítel. Atraktivní je prostředí řeckých ostrovů, jelikož většina filmů z Druhé světoé války se odehrává hlavně v západní evropě nebo Rusku. Děla z Navarone je film, který ani po letech neztrácí nic na svém lesku a pro fandy válečných filmů povinnost. ()
Na zaciatok 60-tych rokov kvalitne natoceny snimok, ktory mozno dnes kazdeho nenadchne, ale mna celkom bavil. Misiu znicenia riadenych diel nemeckej armady, ktoru muselo zvladnut par vojakov, ktori sa casto dostali do nejakej pasce medzi nacistov a neskor zistenie, ze v ich skupine je nejaky zradca bola zaujimava a hlavne zaver nemal chybu. Film mal az 7 nominacii na Oscara, avsak ziskal iba jedneho za specialne efekty. Z dalsich nominacii bola aj rezia J. Lee Thompsona alebo kategoria najlepsi film, avsak v tom rocniku dominoval muzikal WEST SIDE STORY (1961) s 11 Oscarmi, medzi ktorymi boli aj spomenute kategorie rezia Robert Wise a Jerome Robbins alebo najlepsi film... 21.05.2010 _______ Gregory Peck - (Kapitán Keith Mallory) +++ David Niven - (Miller) +++ Anthony Quinn - (Plukovník Andrea Stavros) +++ Stanley Baker - (Brown) +++ Anthony Quayle - (Major Roy Franklin) +++ Irene Papas - (Maria Pappadimos) +++ Gia Scala - (Anna) +++ Richard Harris - (Howard Barnsby) +++ Hudba: Dimitri Tiomkin +++ ()
Pokud se film tváří jako válečný film, měl by se tak i chovat. Naprosto fasicnující bylo, že hlavním hrdinům těmř nic nevyšlo přesně podle představ a vždycky na jeden plán přišel jeden nečekaný výser. Což o to až sem je to v pohodě, ale pak ? Každý výser hlavní hrdinové vyřešili během několika sekund, třeba to jak se dostali ze zajetí na SS základně, proboha živého ani Rambo s Jamesem Bondem dohromady by to nezvládli líp. Pokud se v jednom záběru objeví němec, tak jen proto aby byl v druhým zabit našimi hrdiny, kdyby přiletěl americký cvičený holub a vysral se na nácka, a ten by potom padnul mrtvej k zemi, vyšlo by to nastejno. Navíc třeba při lezeckých záběrech jsem si pořád vybavoval film Zvíře, jak Bebel simuluje, že leze na vysoký barák, ale ve skutečnosti se plazí ve studiu po zemi. To vůbec nemá cenu, spousta z vás vyčítá kde jakýmu akčnímu filmu (die hard 4 ) nereálnost a přitom je na tom podobný druh film postaven. Naopak válečný film, pokud se má pyšnit skutečně slovem válečný by měl snad alespoń trochu odpovídat realitě a ne připomínat setkání supermanů se spidermany ve druhé světové válce, ale jak je vidět z hodnocení, vnímám to tak asi sám. Filmu přiznávám pár zajímavých scén, dobrý herecký výkony a kvalitní dialogy, Zejména když jeden z komanda mluví o tom, že je rozdíl někoho zabít střelnou zbraní a nožem. Ovšem stačí si vzpomenout například jak se všichni dostali do zajetí Němců a nikdo z nich neřešil, jak se to mohlo stát, přitom bylo jasný, že je někdo musel udat, až po čase najednou bum, byl odhalen viník, do tý doby ani slovo že by to někoho sralo. Už dlouho jsem neviděl válečný film, který se bere tak vážně a přitom působí tak naivně až trapně. ()
Podobny film ako Where Eagles Dare, ktory sa mi pacil o nieco viac. Postavy su skvele napisane a zahrane. Zapletka je zaujimava a akcne sceny pôsobive. Skoda len, ze stopaz je znova strasne natiahnuta o taku pol hodinku. Nechapem preco vsetky tie stare vojnove filmy musia byt tak dlhe vdaka comu obsahuju aj zbytocnu vatu, ktora filmu skodi pretoze pôsobi roztahane. Nastastie vdaka hercom sa dali prezit aj tie slabsie chvilky. Najviac ma bavili dialogove vymeny medzi Peckom a Nivenom a potom este drsniak Quinn. Vysledkom je rozhodne jeden z tych lepsich dobrodruzno-vojnovych filmov. 7/10. ()
Silné scény, silná témata a skvělí herci (i herečky). Děla z Navarone jsem si pustil s tím, že u tak dlouhé stopáže nejspíš usnu (nojo, ke konci jsem fakt chvíli uchrápnul). Místo toho jsem od začátku žasl nad tím, jak se film prezentuje. Žádné jednoduché válčení, ale v první řadě budování charakterů, které v průběhu filmu musí dělat těžká rozhodnutí. Právě až ten vojenský závěr mě uspal, ale vůbec mi to nevadilo, protože to stěžejní už bylo odvysíláno. ()
Galerie (87)
Zajímavosti (28)
- Carl Foreman, producent a scénárista, byl ve 30. letech členem Komunistické strany, jejíž členové houfně podporovali španělské Republikány a v 50. letech se dostal na hollywoodskou „černou listinu“. Odjel poté do Anglie, kde pokračoval ve filmové práci. (džanik)
- David Niven nahradil Kennetha Morea. Pro Nivenovu roli byli zvažováni také Dean Martin a Alec Guinness. (džanik)
- William Holden si za roli Malloryho řekl o 750 tisíc dolarů + 10% z příjmů. Byl odmítnut a roli obsadil Gregory Peck. (džanik)
Reklama