Režie:
Julius ŠevčíkKamera:
Martin ŠtrbaHrají:
Karel Roden, Hanns Zischler, Arly Jover, Oldřich Kaiser, Paul Nicholas, Milton Welsh, Dermot Crowley, Tim Preece, Gina Bramhill, James Flynn, Emília Vášáryová (více)Obsahy(1)
Prožil život bohéma, miloval ženy, hudbu, velká gesta. V jeho srdci bojovala nespoutanost extravagantního umělce s povinností a morálkou úředníka, diplomata. Velkou část života procestoval, ale nikdy nezapomněl na zemi, z níž pocházel, na republiku, kterou založil jeho otec Tomáš Garrigue. Smrt Jana Masaryka je dodnes zahalena tajemstvím. Mnohá tajemství se však skrývají i v jeho životě! Dramatický příběh, věnovaný osudům velvyslance a pozdějšího československého ministra zahraničí, Jana Masaryka, se vrací do doby těsně před druhou světovou válkou. Ve třicátých letech vrcholí Masarykova diplomatická kariéra, kterou tráví převážně ve Velké Británii, kde se snaží dostat světové mocnosti na stranu Československa. Muž, oceňovaný jako brilantní řečník, zábavný společník a milovník života, má však i svou temnou stránku. Masaryk hledá únik před svým jménem, před odpovědností i před sebou samým v hýřivém životě, alkoholu a drogách, ale také v neustálém sebetrýznění. Tehdejší velvyslanec v Londýně se najednou ztrácí z veřejného života. Přerušuje kontakt s politickými kolegy i s přáteli. Na několik měsíců mizí, kamsi do Ameriky... Na pozadí historických událostí se odehrává napínavý životní příběh okouzlujícího, ale nevyrovnaného, sebedestruktivního muže a jeho marného boje o budoucnost vlastní země. (Bioscop)
(více)Recenze (536)
Skvelý Karel Roden v napoly Britskom filme s Nemeckým podtónom danej doby. To sedí naparádu. Ale očakával som oveľa viac od tohto životopisného filmu syna najznámejšieho prezidenta. 69% - 3* ()
Na Masarykovi jsem byl se školou v kině. Na začátek bych chtěl říct, že když si tak projíždím české životopisné filmy z posledních let, tak to za moc nestojí, ale Masaryk je jednou z mála výjimek. V koprodukci se Slovenskem z toho vzešel dost nadprůměrný výsledek na tuzemské poměry. Julius Ševčík mě v pozici režiséra překvapil, neboť na svůj věk si vybral zrovna ne moc lehké téma, ale popasoval se s ním velmi dobře. Karel Roden byl trefou do černého. Jeho výkon jsem mu "sežral i s navijákem". Rodenovo herecké umění se naplno projevilo ve scénách z psychiatrické léčebny. Možná bych trochu ubral na pojetí jeho bohémského života, neboť mi to v některých momentech přišlo docela přehnané, ale budiž. Za pochvalu taktéž stojí i samotné pojetí filmu, které působí na diváka ne radostně, ale dost pesimisticky, což ale vzhledem k době a tehdejším okolnostem sedí, tudíž jsem za to rád (lépe to podle mě působí na diváka). Ve vedlejší roli v roli prezidenta Beneše zazářil Oldřich Kaiser i díky skvělému nalíčení, prostě výborný výkon po všech stránkách. Výsledné hodnocení jen trochu kosí přepálená stopáž v léčebně, kde bych pár minut ubral. Jinak žádná další výtka z mé strany není. Za mě dávám 83 % ()
Kdybych neznal historii a nevěděl, že zhruba 70% dění ve filmu je historicky nepřesné a místy zcela smyšlené, tak bych hodnotil výš, protože Masaryk jinak rozhodně není špatný film a jsem vlastně rád, že vznikl, minimálně proto, že Jan Masaryk je velice zajímavá postava českých dějin a jeho vystupovaní v událostech od Mnichova po únor 1948 rozhodně nelze vykládat nijak černobíle. Škoda, kdyby to mělo lepší scénář, mohl to být naprosto skvělý film, takhle je to jen na české poměry nadprůměrné, což je bohužel prostě málo. 70% hlavně za odvahu se komplikované látce věnovat, za Karla Rodena a režiséra Ševčíka. ()
Skvělý! Dlouhý, procítěný a silný drama, navíc jemně prošpikovaný decentním vtipem. Když se k tomu přidá excelentní duo Roden/Kaiser a jejich dialogy na hodně vysoký úrovni, vycházím z kina spokojen a nasycen. ()
Kupodivu to nebylo špatné, taková fikce o tom, kterak to mohlo po určitou dobu 3 let před okupací a po ní být s Janem v Americe. Nakonec proč ne, vnitřní rozpor Jana a jeho příslušnosti k Československu s prací jeho otce vs bezmoc vůči zbytku světa. V každém případě velmi dobře natočené, vizuálně také, ale hlavně plus za Rodena i Kaisera. A plus za byť i samozřejmě částečně, na některé historické chvilky. Kdyby to ale přeci jen byl trochu jiný film, více se držící právě té historie a méně fikce, asi bych byl nadšenější. Takhle ale i tak stále chápu záměr. jen si nejsem jist, že by to byl film, který bych musel vidět znovu. Proti uděleným soškám ale po zhlédnutí nic nemám. Lvi stejně už nikoho nezajímají. ()
"Byl jsem šašek, co mluví pravdu. A když šašek mluví pravdu, tak je svět v háji." "Zlu je potřeba postavit se včas." "Nemůžete léčit šílenství v šíleném světě!" Jeden z mála filmů, který chci vidět ještě jednou, spíše 2x. Právem vyhrál České lvy. Na české poměry je to velkofilm. Nenudila jsem se ani minutu. Za mě není v podstatě co vytknout: režie, scénář, herecké výkony, kamera, hudba vše ok a v harmonii. Jediné snad, že jsem čekala dotažení příběhu až k jeho úmrtí. Doufám, že prorazí i v cizině a získá více ocenění. Jo a diváci o filmu zapáleně diskutují, což je též velmi důležité... ;) ()
Skvělý Roden. Musím ale vytnout značné odchylky od reálií, některé situace se vůbec neshodují s dobovými fakty. Pokud nebudu film hodnotit z hlediska životopisného, ale řemeslného dramatu, není toho moc co vytknout. Bohužel si film zkazil reputaci už výhrou 12 Lvů. Kdyby se s premiérou počkalo, nesklidil by takovou kritiku. ()
Neviem, čo to je za módu robievať zo životopisov kabaret a miesto vypointovaných scénok na pílu tlačiť s vyumelkovanosťou a nasilu trendmi, ktoré iba zbytočne z ambiciózneho projektu uberajú na jeho serióznosti. Paradoxne ma osobný život Jana Masaryka v takto nalajkovanom pôdoryse príliš nezaujal, ale skôr historické okolnosti. Hoci boli odbité podľa potrieb producentov a v dôsledku prostej neuskutočniteľnosti v nejakom tom dlhosiahlejšom čítanom archíve. Masaryk ale pôsobí dojmom medzinárodného filmu so štandardmi, ktoré vyžadujú nákladnejšie interiéry, grafické úpravy ponurejších mestských ulíc rekonštrukcie dobových nálad, teda pompéznejšej výpravnosti, ktorá sa však ďaleko viac vzťahuje na komorné rozprávanie a ktoré funguje tak na pol plynu. ()
Film Masaryk je z mnoha hledisek vyjímečným dílem. Mám k němu výhrady, ale udělal mi radost a budu se k němu ve svých myšlenkách stále vracet. Ševčík splnil svůj účel ,,netočit dražší televizní filmy.´´ To se mu vážně musí nechat. Masaryk vypadá zevnitř jako atraktivní filmová hračička. Českého lva si určitě zasloužila i hudba. Dává scénkám určitý rytmus a šmrnc. Navíc se sama o sobě dost dobře poslouchá. Už v traileru mě zaujala a čekám na soundtrack. Kostýmy jsou také na vysoké úrovni a herecké výkony jakbysmet. Naprosto mě ohromil Kaiser. Vzhledem k jeho humorným scénkám a veřejnému vystupování, bych vůbec nečekal, že podá tak brilanrní výkon. Beneš je zde hodně málo. Asi tak 10 minut v celkovém součtu. Ale on z této postavy vytvořil nehorázně charismatickou a výraznou bytost. Ševčík by měl zvážit film o Benešovi kde by se mohl Kaiser zhostit hlavní úlohy. A nedělám si legraci. Hned jak se objevil na scéně, začalo mě to mnohem víc bavit. Souhlas s Enšpíglem, jeho záveřečný rozhovor Jendou byl úžasný. Stejně jako následný vyhazov z auta od doktora. Touto scénou to mělo skončit, pak už bylo těch pár minut navrch zcela zbytečných. Jinak Roden také odvedl svůj dobrý standard a stejně jako ostatní herci, skvěle zvládl angličtinu. Bylo vidět, že mu byla postava Jendy blízká, jak sám řekl. A to on rozhodně nepatří do lidí, co by plýtvali zbytečně slovy, což asi všichní víme. Film je z mnoha složek geniální, nebál bych se říct i světový. Klacek pod nohy mu dává scénář, průměrné kvality. Rozhodně ne na Českého lva. Může za to Kolečko? Těžko říct. Fiktivní scény z léčebny, mi dělali asi nejmenší problém. Něco takového tam bylo, pro film potřeba. Není to životopisná kniha ani učebnice dějepisu. A mě docela pomohli pochopit více Jendovu komplikovanost. Bohůžel, nesplnili jeden svůj účel. A to jaksi slepovat příběh. Měl se vtom trochu zmatek. Vesele se cestuje v čase, každou chvíli se pohybujeme někde jinde a občas se prostě jen tak film vrátí o 2 roky dopředu. Jenom ze začátku to je způsobeno Janovým vyprávěním. Později už se střídá časové rozmezí bez větších souvislostí. To byla fatalní chyba, které se tvůrci bohužel dopustili. Musíte se prostě trochu zorientovat a dávat velký pozor. Pak už se budete nudit. Ale celým snímkem se táhne působivá melancholická atmostféra, velmi se u něho dá pochopit osobnost Masaryka a celkově to má vážně jenom jednu chybu. A to zmatenost a neuspořádanost. Ve výsledku to ale nemusí tolik filmu uškodit. Jde o to jak se soustředíte. Mě se to přes pár nedostatlů a pár nevěrohodností poměrné libilo. Za všechny věci bych dal skoro 90 %. Za scénář 60 %. A za celek davám slabší 4 hvězdy. ()
Překvapilo mě, jak dobře a profesionálně je snímek natočen. Kdyby se tam nemluvilo česky, klidně bych řekl, že je to americká produkce. Herci jsou výborní do jednoho a nenašel jsem tu snad jediný slabý výkon. Scénář je možná do jisté míry fabulovaný a mrzelo mě, že to je film o Mnichovu, ne až tolik o Masarykovi a třeba jeho smrti, ale stejně jsem si film užíval, i když na vás dovede zaútočit pořádnou depresí. ()
O hodnocení jsem hodně přemýšlel. Film je na české poměry prostě krásný. Ale ten příběh a scénář docela pokulhává. A to si pak člověk uvědomí, že nemůže měřit dvojím metrem českému a třeba americkému filmu. U těch amerických bijáků také hledáme příběh lepší. A není-li, tak hodnocení srazíme. A to je případ Masaryka. Jsem hrdý, že český film dokázal pozvednout tohle dílo na úroveň velkého evropského filmu. Dýchala z toho na mě hodně britská škola. Roden hraje dobře, ale nemá moc co. Špičková je kamera, střih a hudba... ()
Očekávala jsem životopisný film a po prvních minutách mi bylo jasné, že to tak rozhodně nebude. Proto jsem se od Masaryka odprostila jako od skutečně žijicí osobnosti, která míchala našimi dějinami, i když ta důležitá událost našich dějin tu zaznamenaná byla. Karel Roden byl výborný, zraje jako víno, co role to perla. Kaiser mu jako Beneš skvěle sekundoval. Bohužel jsem si z filmu odnesla to, že tenhle Masaryk byl sexuální mašina, fetka závislá na kokainu a psychicky nemocný člověk,který měl co dělat, aby vůbec unesl jméno Masaryk a ke všemu se velmi rád bavil.Lítal z extrému do extrému. To přebilo u mně všechno ostatní. ()
Navzdory hereckému obsazení je to takové...umolousané. A to nemluvím o historických...jak to nazvat...nepřesnostech v detailech a zejména v celkovém vyznění filmu. ()
Nebudu tleskat jen proto, že u nás vznikl film, který působí opravdu jak z velké světové produkce. Ach, ta výprava, kamera střih, souhra hudby, scény i prostředí (tedy ta česká hymna se záběrem na moře moc nesedí), krásné lokality a neuvěřitelné herecké výkony napříč celým mezinárodním obsazením... to vše je nádhera. Jednotlivé složky jsou skvělé a režisér má opravdu talent a dobré oko. Tak proč to není dokonalý film? Když jsem se nad tím více zamyslela, hlavní příčinou rozpaků a zklamání je hlavně zvolené téma. Obecně známým historickým událostem příliš nesvědčí tohle rozvleklé zpracování. Pro mě osobně je to dokonalé umělecké zpracování v rozporu s vnímáním tohoto tématu. Tíha zklamání, strachu a boje o život, identitu národa, atd. je až v příliš velkém kontrastu s vypiplanými nádhernými záběry na padající déšť, detaily boxerských kroků, zasněných pohledů do krajiny. Bije pak až příliš do očí, že těch pár kroků, co oddálily válku, neutáhnou celý film. Sledování tichého zoufalství nešťastného muže (smyšlenka o kokainu mi přijde zbytečná a dehonestující) je prokládáno dlouhými záběry na moře, děj se jakoby zbrzdí a uklidní, a my jsme odtrženi od událostí zásadních, ať už předešlých či budoucích. Když se pak flashbackem vrátíme k minulosti, unikají nám rychle převyprávěné diplomatické kličky. Utekla mi věta o vyžádaném ultimátu a už jsem v háji, ptž to je zásadní důvod, proč nenávidět náhradního otce. Vzhledem k tomu, že i tento fakt je vycucaný z prstu, tak mě to možná tolik trápit nemusí. Líbí se mi, když je podobný příběh ozvláštněn něčím navíc, aby se více zapůsobilo, takže léčebna (bez kokainu) mi přijde dobrý nápad. Německý psychiatr skvělý tah. Zde mi fikce nevadí. Historické události a zásadní fakta chci ale nezkreslené. Co se ale filmu upřít nedá, vyždímá z vás emoce a opráší národní hrdost. Zjistíte, že ten pocit křivdy je zakořeněn i ve vás, v "mladé" generaci. A jste naštvaní. A Brexit rozhodně neukázal, že by teď bylo něco jinak. Podruhé nejste naštvaní na svět, ale trochu na celý snímek. Půl filmu se snažíte zorientovat v datech a měsících a důležitá pointa je řečena dost rychle. A místo více dialogů úžasného Rodena a Kaisera si užíváte teskné hudby a pohledů na moře. Není třeba dělat takové dramaticko-umělecké pauzy. My víme, jak to dopadne! ... ano, ve výsledku jsem dvojitě podrážděná :D 55% ()
Po té vší chvále a tolika nominacím na Českého lva člověk očekává něco výjimečného. Pro mě to byl jen obyčejný životopisný film, který vyčnívá zpracováním a hereckými výkony, ale tím to pro mne hasne. Škoda. ()
Obsazení skvělé, absolutně v hodnocení souhlasím se Snorlax. Poctivá filmařina. ()
Špičkový výkon panů Kaisera a Rodena ,skvělý výkon všech ostatních zúčastněných herců až po režii. Ovšem historická fakta skřípou a nejsou pravdivá, což mi vadilo. ()
Dobrý Roden, výtvarně bohaté, vizuálně ok, režijně slabší, scenáristicky klamoucí. To je Masaryk, který si pořád drží řemeslné kvality. Na jednu stranu skvělý film. Myslím, že se to panu Ševčíkovi povedlo. Dvanáct lvů bych tomu teda nedal ani náhodou, ale rozhodně si zaslouží úctu i pozornost. Jestli je jedna cena opravdu namístě, pak pro Karla Rodena. Lva za mužský vedlejší výkon bych dal raději Hannsi Zischlerovi za roli německého psychiatra nežli Oldřichu Kaiserovi za ztvárnění prezidenta Beneše. Karel Roden je jako Jan Masaryk skvělý. Svazuje ho scénář, který si za ústřední téma zvolil události okolo Mnichovské dohody, což by vůbec nevadilo, kdy jej trio scénáristů dokázalo náležitě vystavět a dostat do něj výrazný dramatický konflikt; tj. jednotný prvek, který by to celé spojil ve fungující dílo. Masaryk si ovšem až příliš hraje na umění, ať už scénami ryze pro efekt, tak zejména ošemetným vypravěčským rámcem. Zároveň však sklouzává k doslovné popisnosti, čímž působí spíše jako bohatá historická rekonstrukce než jako hraný film. Masaryk ví o čem chce vyprávět, za to si ho velmi vážím. Bohužel neví, jak o tom vyprávět, a to u životopisného/historického filmu znamená poměrně závažný problém. Hudba Michala Lorence a Kryštofa Marka je krásná. Kamera Martina Štrby byla velice působivá. Není bez chyb, působí uměle, ale jako přiblížení rozporuplnosti Jana Masaryka a jeho významu pro Československo je film Masaryk rozhodně dobrý. Dvanáct českých lvů za nejlepší masky, kostýmy, scénografii, hudbu, zvuk, střih, kameru, scénář, vedl. herce, hl. herce, režii a film. 65%. ()
Pěkně natočený historický snímek opírající se o kvalitní výpravu a výkony Rodena s Kaiserem (minimálně on si Lva skutečně zasloužil). Takové typy filmů ale v naší zemi nejsou nijak ojedinělé a zrovna Ševčíkovo dílo mi nenabídlo žádný památný okamžik, díky kterému bych na projekci ráda vzpomínala. Scény ze sanatoria nezaložené na skutečných událostech spíš ruší (a není jich málo), zákulisí podpisu Mnichovské dohody bylo mnohem zajímavější. ()
Já nemohu u životopisného filmu pochopit dvě základní věci. Zaprvé proč tvůrci nasekají tolik chyb v historických událostech, tudíž je interpretují nepravdivě (ohýbání skutečností zde bylo ještě nedávno..) a pro člověka neznalého v historii se snaží uvádět v omyl. To mi přijde absurdní a dehonestuje již základ celého díla. Po uvědomění si (část jsem si přečetl) kolik historických chyb, jak máku zde je, dávám o hvězdičku méně. Druhý bod se lehce vztahuje k prvnímu, jelikož film je uveden jako životopisný a přitom sleduje jen úzkou část Masarykova života, jako kdyby před tím ani potom již nic zajímavého se u něho nestalo (a přitom se toho stalo dost, o čemž by mohl snímek vyprávět). Alespoň vybrali dobré herecké obsazení, jelikož osazení Rodena je vždy známkou neodfláknuté práce a přidání srdíčka do postavy, kterou ztvárňuje. Po zvážení kladů i záporů, tenhle český historický nesmysl nedoporučuji. ()
Reklama