Režie:
Charlie ChaplinKamera:
Roland TotherohHrají:
Charlie Chaplin, Virginia Cherrill, Harry Myers, Albert Austin, Jean Harlow, Henry Bergman, Robert Parrish, Tiny Ward, Hank Mann, Robert Graves (více)Obsahy(2)
Smutná komédia Charlieho Chaplina.
Tulák Charlie sa zamiluje do slepého dievčaťa, ktoré predáva kvety. Vďaka tomu, že náhodou zachránil život opitému milionárovi, získa nejaké peniaze, ktorými chce dievčaťu pomôcť. Padne však na neho podozrenie, že peniaze ukradol...
(STV)
Recenze (173)
Svetlá veľkomesta sú namilší Chaplinov film. Netradičná romantika, ktorá by dnes obtiažnejšie prešla (fyzicky handikepované dievča) od námetu po realizáciu. Niekoľko veľmi vtipných momentov a tradične kritika hierarchie spoločnosti a nastupujúcej finančnej krízy, aj keď bez ostrejších hrán. Humor je ale svojim spôsobom predsa najúčinnejší. V Chaplinovom podaní to pôsobí veľmi nenásilne. ()
NFR 1991 ()
U scény kdy si vyjdou dva opilci do společnosti se prostě musíte smát.Celý film je velmi dobrý ()
║Rozpočet $1,5milióna║Tržby USA $19,181║Tržby Celosvetovo $19,181║ Fenomenálny Charlie Chaplin!!! On bol jednoducho génius svojej doby, to čo už vtedy dokázal to nemá obdobu! Ja som mal to šťastie vidieť to v kine na filmovom festivale a veselo to môžem zaradiť medzi najväčšie zážitky odohrávajúce sa pred mojim zrakom na striebornom plátne. Po prvých 20minútach filmu som mal už zachrípnuté hrdlo a rázne som lapal po dychu, keby to v tej zábavnosti tak pokračovalo ďalej, tak neviem, neviem, našťastie sa dej mierne prehodil na romantickú notu a tak som si mohol trocha vydýchnuť. Chaplin zvláda tento nemý film po celý čas majstrovsky, koľko emócii dokáže ždýmať z tých obrázkov to je fakt neuveriteľné, dokonalý humor, dokonalý dej, dokonale silný záver, ktorý je jeden z vrcholov kinematografie!!! /videl v kine: 100%/ (videl na festivale Art Film Fest 2010) __Pre mňa úplný filmový vrchol festivalu!!!__ ()
Box na hrad a romance se slepou květinářkou jakbysmet. ()
Chaplin se ždíme jak může. Jeho chuť do rvačky na večírku nebo boxerské představení v ringu berou dech i bránici. Navíc ho musím obdivovat za citlivou romantickou linii s nádherně vypointovaným koncem. Klenot z kouzelného období kinematografie. ()
Čtyři hvězdy filmu patří za komediálně dokonalý box v ringu a za srdceryvně dojímavé závěrečné setkání tuláka s květinářkou, také za další úsměvné scény. Ale jinak jde pro mne oproti třeba Chaplinovu fenomenálnímu Zlatému opojení trošku o zklamání. Závěrečná scéna: http://www.youtube.com/watch?v=C_vqnySNhQ0 ()
Světla velkoměsta jsou i dnes neskutečně vtipná a příjemně dojímavá. Scéna, kdy Chaplin boxuje "ze zálohy" za rozhodčím, je naprosto geniální. Stejně tak "chceš se prát?" výpady dvou opilců na večírku. Podávám přihlášku do Charlieho fanklubu. ()
(1001) „Sbohem...,“ řekla liška. „Tady je to mé tajemství, úplně prostinké: správně vidíme jen srdcem. Co je důležité, je očím neviditelné.“ „Co je důležité, je očím neviditelné,“ opakoval malý princ, aby si to zapamatoval. ()
„Neviděl jsi mýdlo?“ Čekal jsem, že se zasměju o něco více, přesto se mi i tak dostalo velmi slušné porce zábavy. Bohužel trochu rozmělněné občasnými prvoplánovějšími či zbytečně opakovanými (dvojnásobné lití do kalhot a jemu podobnými) fóry, na druhou stranu mnoho scén či nápadů stálo za to, třeba výtah (zdařilá hra s diváckým očekáváním), vcelku kreativní výstupy v restauraci, píšťalka (člověk by ani neřekl, jak nosný motiv to může být), pasáže s boxem („odpacičkovávání“ jsem ještě nikde jinde neviděl) či přepadením. Dále byl ve snímku přítomen důraz na sociální reálie doby + lehkou společenskou kritiku (dokonce i malinké zarytí si do vlastenectví při hymně), a krom zmiňované komediální nechyběla také linka romantická, která fungovala opravdu výborně (a ten konec filmu….nádhera, úplný závěr, resp. jeho poslední 2 věty a výrazy postav u toho se mi budou ještě nějakou tu chvíli opakovaně přehrávat v hlavě). Celkově hodnotím slušnými 4*. ()
Básník sociálního bolu, zhruba tak lze vymezit chaplinovskou syntézu smíchu a sentimentu prolínajícího se skutečnou bolestí a utrpením. Tak jako dnes čas od času volí tvůrci pro realizaci svého záměru černobílý kontrast a opovrhují přitom možnostmi současných filmových technologií, tak i Chaplin prokázal, že němý film v éře zdrcujícího nástupu převratného zvukového filmu může zůstat divácky úspěšným kasovním trhákem, aniž by rezignoval na svou uměleckou hodnotu. Vlastní příběh je banální méně, než bychom si dnes dokázali představit. V USA vrcholí krize, vyvolaná černým pátkem na newyorské burze o dva roky dříve, a existenční nejistota se vztahuje i na většinu středních vrstev. Tragikomedie příběhu je i odrazem tragikomedie mámivých světel velkoměsta, která jsou stejně krutá a neúprosná jako krajina nezávisle na tom, zda a jak se k ní člověk vztahuje. Poselství filmu je i poselstvím doby jeho vzniku: hrůzu a nejistotu, která tehdy prostupovala společnost, si dnes nejsme s to představit. Ponížení a zranění jsou jako lupa nastavená slunečním paprskům: bídu světa tato čočka sociální reflexe zrcadlí a odráží lépe než cokoli jiného. I po dlouhých desetiletích. ()
Straasne dlho som nevidel ziadny film od Chaplina, naposledy pred par tyzdnami jedine zivotopisny film o nom z roku 1992 s Robertom Downeyom Jr. Svetla velkomesta nielenze patria ku skvelym komediam, ale Chaplin chcel tymto scenarom zobrazit aj spravanie sa ludi voci sebe. Sam ho obdivujem, ze je pod filmom podpisany nielen ako producent, ale aj pod hudbou, ktora bola skvela a sadla do vsetkych scen. Urcite si rad pozriem aj DIKTATORA (1940) alebo KID (1921) a mnohe dalsie. Boxerske sceny, vecierky s milionarom a mnohe dalsie nemali chybu, nemam tomuto filmu co vytknut. Proste super... 03.12.2009 ______ Charles Chaplin - (Tulák) +++ Virginia Cherrill - (Slepé dievča) +++ Florence Lee - (Stará mama slepého dievčaťa) +++ Harry Myers - (Milionár) +++ Al Ernest Garcia - (Milionárov sluha) +++ Hank Mann - (Profesionálny boxer) +++ T.S. Alexander - (Doktor) +++ Produkcia a hudba: Charles Chaplin +++ ()
Moje první setkání s Chaplinem a dopadlo nad poměry slušně. Takhle, nad mnohými scénami jsem se jen pousmál, protože v téhle době ty fóry prostě nemůžou fungovat, ale dovedu si představit, jak se tenkrát muselo publikum bavit. Nebýt linie se slepou dívkou a následného poselství, které vlastně definuje podstatu všech romantických filmů dneška (láska nakonec vše překoná) dal bych jen 60 %, ale ta linka se mi fakt líbila, takže mírně zaokrouhluji na 70 %. ()
Zajímavá věc, že ačkoliv mě v krátkých filmech Chaplin dokáže leckdy tak trochu nudit a některé jeho gagy bývají natahované, v celovečerních filmech to (naštěstí) nedovede. Světla velkoměsta jsou velké pohlazení přerušované výbuchy smíchu - boxerský zápas je mnohem lepší než v Chaplin boxerem (1915), noční až ranní flámy nemají chybu... A k tomu ta krásná romantika a konec, který není melancholicky nahořklý, nýbrž jaksi hřejivý a plný naděje. ()
V začátcích zvukového filmu byla Chaplinova tvorba podrobena složité zkoušce. Protože Charlie byl především hvězda němého filmu. Elegantně dokázal jako režisér i herec natočit zajímavé dílo, které stojí vysoko nad průměrem filmu toho času. ()
Tento film je, zdá se mi, trochu neprávem ve stínu jiných slavných Chaplinových děl: humanistického Kida či protifašistického Diktátora. Světla velkoměsta za nimi v žádném směru nezaostávají. Od první scénky, v níž se Tulák probudí na právě odhalované soše až po úplný závěr nabízí velmi vyrovnanou kvalitní podívanou. (Tato vyrovnanost mi trochu chyběla u Moderní doby, kde je rozjezd tak geniální, že zbytek filmu pak zklamal náhlým příklonem k průměru.) Světla velkoměsta taková nejsou: Vyprávějí samozřejmě o našem starém známem Tulákovi, ubožákovi bez domova a bez peněz, který přežívá díky svému specifickému daru "vybruslit", trochu poctivě a trochu nepoctivě, z každé problematické situace. Tulák tentokrát potkává bytost - samozřejmě ženu, jejíž situace se mu jeví ještě neutěšenější. Mimo svou chudobu je totiž ještě slepá. Ona dívka považuje Chaplina, samozřejmě v důsledku blaznivého sledu okolností, za boháče. A on, sám zcela bez prostředků, se snaží dál pro její radost a potěšení, své bohatství předstírat. Jde o melodrama a proto svou náklanost k dotyčné ženě přivede k maximální oběti. - Při tomhle filmu diváci v kinech jistě velmi slzeli, ovšem jen místy to bylo dojetím... Film totiž zároveň obsahuje celou řadu z těch nejvydařenějších Chaplinových gegů: od úvodního odhalování sochy, přes scénu placení -neplacení v restauraci, až po legendární boxérské vystoupení v ringu. Zkrátka Světla velkoměsta jsou výborný a, jak jsem již řekla, neprávem přehlížený film, který má své místo mezi těmi nejlepšími. Začíná se mi zdát, že Chaplin prostě neuměl natočit nic slabšího. ()
Určite jeden z najlepších filmov s ktorým je spojené meno Ch. Chaplina. Celý film je pretkaný vtipnými situáciami a navyše príbeh je celistvý a nie iba zlepencom vtipných scénok. Všetky scény s bohatým ožranom sú výborné, ale mňa najviac pobavila boxerská vložka , vrátane "zázračnej" zajačej labky a podkovy pre šťastie. V zozname svetového kultúrneho dedičstva by svetlá veľkomesta rozhodne nemali chýbať. Dialógy mi nechýbali a je to čarovné tak ako to je. 100%. ()
Vtipné, citlivé, nabúchané. Scény s boxom a pokus o sebevraždu vládnu ()
Světla velkoměsta jsou výbornou groteskou z dob němé éry, která je doopravdy trošku zastíněná. Je to škoda, protože mi to příjde jako jedno z nejlepších děl, ale přeci jen chci dát pouze tři hvězdičky, protože tohle období mí moc neříká a docela se u toho nudím. I když vím, že jsou to opravdu díla. Ale pokud má tohle období někdo rád, vřele doporučuji! ()
City Lights je snímek natočený na truc zvukovému filmu, jemuž Charlie Chaplin nedával velkou budoucnost. Zmýlil se a buďme za to rádi. Přesto nám však němá éra zanechala řadu skvostných děl. Světla velkoměsta jsou hodně dobrá chaplinovka, kultovní záležitost, která kdyby měla o 10-15 minut méně, bylo by to u mě na 5*. Takto se tu občas objevují nudnější pasáže, ovšem svým námětem, svoji myšlenkou, je tento Chaplinův snímek stojící na pomezí grotesky a romantického dramatu vynikající a místy má tendenci být emotivní. Tak jako vždy, tak i zde Charlie předvádí perfektní herecký výkon za tónů parádní hudby, scény jsou nápadité a často komické, jak jsme u grotesek z tohoto období zvyklí. ()
Reklama