Režie:
Hal AshbyScénář:
Colin HigginsKamera:
John A. AlonzoHrají:
Ruth Gordon, Bud Cort, Vivian Pickles, Cyril Cusack, Charles Tyner, Ellen Geer, Eric Christmas, G. Wood, Tom Skerritt, Hal Ashby, William Lucking, Ray K. Goman (více)Obsahy(1)
Život, láska a smrt v kultovním americkém filmu... Americký scenárista a režisér Colin Higgins (1941–1988) absolvoval filmovou fakultu Kalifornské univerzity (UCLA) scénářem, který nazval Harold a Maude. Dílo mladého autora zakoupila společnost Paramount, která ovšem nevyhověla Higginsově požadavku snímek také režírovat a angažovala přece jen o něco zkušenějšího Hala Ashbyho, jenž byl renomovaným střihačem (Oscar za V žáru noci) a měl už také za sebou první režijní zkušenost (Pan domácí, 1970). Křehký příběh zasmušilého mladíka Harolda (Bud Cort), který tráví většinu času na cizích pohřbech, a života plné osmdesátnice Maude (Ruth Gordonová) byl na hony vzdálen běžné hollywoodské představě o diváckém filmu, což se samozřejmě projevilo v jeho nedostatečném marketingu, když byl před Vánoci 1971 uveden do kin. Film divácky propadl a příliš vlídně se k němu nezachovala ani odborná kritika, která ho většinou nepochopila. Např. recenzent známého týdeníku Variety ho označil za nevkusnou komedii a svůj článek zahájil slovy: „Harold a Maude má v sobě rozvernost hořícího sirotčince.“ Žánrově těžko zařaditelný snímek, který osciluje mezi černou komedií, sociální satirou a milostným příběhem, si své diváky našel až s časovým odstupem díky jevištní dramatizaci (která se hrála i u nás) a uvedení v televizi. Režisér Hal Ashby (1929–1988), jehož počtem nepříliš rozsáhlé dílo (dvanáct filmů pro kina a jeden pro televizi) obsahuje takové klenoty jako Poslední eskorta (1973), Šampón (1975), Cesta ke slávě (1976), Návrat domů (1978) nebo Byl jsem při tom (1979), do titulních rolí obsadil Buda Corta (představitel titulního hrdiny z Altmanova Brewstera McClouda) a Ruth Gordonovou (laureátka Oscara za vedlejší roli sousedky v Polanského hororu Rosemary má děťátko), kteří podávají životní herecké výkony. Film, který vznikal pod zřetelným vlivem bouřlivých dobových událostí (vietnamská válka, masakr na univerzitě Kent State), v sobě obsahuje značný odpor vůči autoritám, zejména těm v uniformě (postavy strýčka–vojáka či policisty na motorce), a stejně jako např. Bezstarostná jízda je především příběhem o svobodě. Atmosféru snímku působivě dokreslují písně Cata Stevense. (Česká televize)
(více)Recenze (378)
Mladík, kterého fascinuje smrt a stařenka, kterou (ještě pořád) fascinuje život. Dává to dokonalý smysl a dokonale to funguje. Btw... Až tak do poloviny filmu (kdy jsem si přečetl zdejší popis) jsem si myslel, že Harroldovi je tak dvanáct. Jasně, bylo mi divné, že řídí auto a máma ho chce oženit, ale myslel jsem si, že to bylo jen komicky přehnané vyjádření toho, že jeho máma chce, aby co nejrychleji dospěl... Přišlo mi to celkem vtipný. Každopádně... Fakt netradiční, ale o to krásnější. Jo a soundtrack Cata Stevense taky považuji za jednoznačný klad. 10/10 ()
jsem rada, ze mi tenhle film neusel, a ze se krome ct2 objevil i na siti :) urcite patri do mych nejoblibenejsich uchylaren. ()
Famózní dílko. Skvělý výkon tehdy mladého herce, všeříkající mimika. Myslel jsem, že v době natáčení mu bylo tak 15 let a ono již 23, zato hlavní hrdinka byla ve věku kterého se dožijí jen někteří, ta vitalita. Ano příběh porozumění mezi nevyhraněným chlapcem a starou dámou, dojímá a obveseluje. Nejvíce mě dostala zcéna s policistou kdy jsem sám se sebou tak nařehtal jak dlouho ne. No ještě že to někdo po těch 37 letech vyhrabal s archívu. Jak čtu recenze níže doplním ještě, že druhou projekci musím zhlédnou s překlady písní konvertovaného zpěváka Cata Stevense (Yusef Islam), mohli by filmu dát další dimenzi. ()
If you want to sing out, sing out, if you want to be free, be free, coz there's million things to be, you know there are, you know there are (doufám, že je to správně :-)). Příběh o dvou ještě podivnějších individuích než já s překrásným soundrackem. Už dlouho mě takhle žádný film nepotěšil jako tenhle, obě postavy si skvěle nahrávají a doplňují se a některé scénky (třeba ta s policajty) jsou k nezapomenutí. výborně! ()
Než jsem přišel na profil tohoto filmu, tak jsem se rozhodoval mezi dvěmi a třemi hvězdičkami, spíše se přikláněl ke dvěma. Z respektu dám tři. Absurdní děj a chování postav mě nevadilo. Vlastně to je to, co tento film zachránilo od totálního odpadu. Možná můj problé spočívá v tom, že jsem si neoblíbil hlavní postavy (člověk, kdo projede ve stovce stopku u mě není sympatie hodná postava, ale kriminálník, kterýho by měli na místě zastřelit). Obě postavy patří do blázince a SPOILER jejjich konec je zasloužený a mnou vítaný. I když lepší by bylo, kdyby Harold na konci v tom autě seděl. KONEC SPOILERU. 49% ()
Velmi netypický film, který si dělá srandu z předsudků, smrti, společenských hodnot a mnoho dalšího. Přes velký potenciál a výborné herecké výkony to ve výsledku vyznělo hodně provplánově, za což může zejména poněkud sterilní konec a velmi nedostatečné vysvětlení Haroldova chování. Jak skončila třetí dívka jsem nějak nepochopil, neboť Harolda přehrála a její smrti jsem neuvěřil, navíc pro mě byla nejzajímavější postavou v celém filmu a docela mě naštvalo, že nedostala moc prostoru. A vitalita Maude mi přišla až moc přehnaná. *** Ve zkratce: Kolikrát jste již spáchal sebevraždu? Stačí přibližně... (Pardubické letní kino 2010) ()
Nemůžu se rozhodnout, jestli se cítit povznesená Maudinou chutí do života nebo zhnusená porušeními všech možných stereotypů. Myslím, že mi bude chvíli trvat, než stávím všechny ty "vtipné" sebevraždy, krádeže a vášeň mezi stařenkou a mladíčkem. Poselství filmu je poměrně jednoduché: radujte se ze života, užívejte si ho a nebojte se milovat navzdory všem! Ale způsob, jakým je to poselství podáno, je v dnešní době prvoplánových romantických komedií velice těžké přijmout. (Nemůžu uvěřit, že je ten film 40 let starý!!!) Skvělá hudba a úžasný výkon Ruth Gordon jako Maude. ()
Harold je super, ale Maude mě něčim děsně štvala. ()
Ten film je pořádně ale pořádně ujetej :) I na mě. ()
Příběh Haroldovy záchrany se proto těší takové oblibě, že jeho sdělení nás nekonfrontuje s náklonností k ženám na odchodu, ale se zamilovaností do jedné konkrétní uhrančivé dámy. Samozřejmě v rozsahu světové populace, jejíž historie již čítá něco ke stu miliard „duší“, biologicky nevyhnutelně nastávají scénáře roztodivných kombinací, které každého z nás činí v nějakém ohledu podstatně menšinovým, a samozřejmě, že jednou z nejméně tolerovaných odchylek je parafilie, jdoucí proti zadání reprodukčního pudu. Jelikož ale jeho perspektiva a její retrospektiva odpovídají běžným preferencím, Harold and Maude nejsou případem parafilie, nýbrž zamilovanosti, o níž nepochybujeme, že je dočasná. Je to jedna z nejautentičtějších ukázek zamilovanosti, kterou si kdo mohl vymyslet. V řadě případů tak prospěšná metoda, jakou je psychoanalýza, se tu a tam pouští do těch nejméně plausibilních a vpravdě šílených konstrukcí, pokud si triviální freudiánské premisy namemoruje pseudointelektuální chvástal. Haroldova matka je až karikaturně nepravděpodobný pedant, otec nikde a chlapcova vůle k životu je leptána nudou ze všeprostupujícího banálna, před níž uniká vynalézavými inscenacemi dobrovolné smrti. Na milostné pletky nemá ani pomyšlení a ženy vybírané psychopatickou matkou ještě podtrhují přijetí jeho pozdější svéhlavé volby divákem. Osobně jsem ve vývoji přátelství ani nečekal konsternující kvalitativní změnu, ačkoli je takový moment ve vzduchu a dráždí chorobnou představivost kněze. Kontroverzní situace není nastolena s cílem samoúčelné provokace kohokoli, ale abychom se od relativně platonické fáze přesunuli k tresti vzájemné fascinace uvnitř dvojice, vznikající typicky poromanticku setkáním společensky odcizených postav. / Nejlepší protiválečný humor. / Vizuální hodnoty, herecké výkony, hudba. ()
Moc jsem od tohoto filmu nečekala, ale o to příjemněji mě překvapil. I když je film místy trochu morbidní, je to především hrozně milá komedie. Hlavní i vedlejší postavy jsou skvěle napsané i zahrané a Harold a Maude jsou originály, kterým prostě nejde nefandit. A když se u toho člověk ještě navíc dobře baví, nezbývá nic jiného než dát 5*. ()
Jak píše kamarád imf, tenhle film by měl být na předpis. Je to lék na depresi. Protože těžko ji můžete mít větší, než Harold. Je z děsně bohaté rodiny, skoro dospělý, ale bez přátel, bez slečny a o matčině lásce k němu se dá úspěšně pochybovat, o chuti Harolda spolupracovat se svým psychologem nemluvě. A tak Harold chodí rád na pohřby cizích lidí, jezdí pohřebákem, chodí v černé a neustále finguje své sebevraždy, což může některé jeho potenciální manželky přivedené jeho matkou poněkud odradit. Ve chvíli, kdy se na jednom z funusů seznámí s energickou osmdesátiletou Maude, Harold začne konečně pořádně žít. Maude mu dává zabrat v poznání toho, že život stojí za to. Harolda s kouzelným pohledem dokonale hraje Bud Cort, známý též z filmu MASH a Maude výborně ztvárnila legendární Ruth Gordon. Výborné herecké výkony umocňuje zajímavý příběh, romantická kalifornská krajina v okolí San Francisca a krásná muzika Cata Stevense. To všechno dělá z tohoto filmu vzácný lék. A ti, které film v době svého vzniku tak pobouřil (staří Američané, kteří by nikdy neměli rádi někoho kolem dvaceti, a mladí hipíci, kteří nenáviděli Harolda za to, že věřil někomu, komu je ne přes třicet, ale přes sedmdesát), ať si žijou po svým a trhnou si nohou. ()
jestli se o nějakém filmu dá říct, že je dokonalý ve všech ohledech, je to podle mě právě Harold a Maude. jak dokáže někdo tak nádherně vyprávět příběh o klukovi, co se jen fláká a tváří se, že se snaží zabít a starší dámě, která sbírá vůně, krade auta a chodí na pohřby; to je pro mě nepochopitelné. Dnešní emaři by si měli z Harolda vzít příklad, protože měl fakt styl (od auta až ke koníčkům). Neokoukatelný film, který nutí k zamyšlení a není to jenom fráze. ()
Tak dlouho jsem se na něj těšil a četl jsem příznivé komentáře, až jsem se na něj podíval. Cítil jsem zhnusení nad možným sexuálním vztahem dvouch lidí. Jedné bábičky kolem 80 s mladým dospívajících chlapcem, který si míní neustále podřezávat žíli. Začátek mi přišel plný originálního a vybroušeného vtipu. Doporučuji každému, kdo je v tísni, ať se podívá na rádobysebevraždy Harolda. Onoho kluka, který je v takových depresích, že jeho zábavou je vyhledávání a navštěvování pohřbů a ježdění a pohřebním voze. Cítím se někdy jako on. Má hodně peněz a většina žen mu přijde prázdná a jenom k jedné věci. To je opak co pozná u Maude. Staré protřelé ženy, která mu i jednou ukradne auto. Film je pro mě úžasně zpracovaná komedie a tragickost s tím dohromady. Jsem hrdý, že jsem ho viděl. Je to precizní práce...plná umění. Díval jsem se na něj, když jsem se účastnil výstavy v Lysé nad Labem. Jako doplněk tohoto filmu přišla druhý den středověká hospoda. Oba naráz mě uvrhli do jiného světa a já se z toho dostávám ještě teď. ()
Venus, vina, musica- veritas vitea est! ()
Harolda a Maude jsem viděla úplnou náhodou. Ze začátu jsem vůbec nechápala. Ale celý příběh se krásně rozvine z Haroldových vtipně absurdních sebevražd do vyprávění o tom, že není důležité kolik nám je, když si umíme užívat maličkostí které život přináší a nacházíme v nich štěstí...:) Laskavé a i po téměř čtyřiceti letech stále aktuální... ()
Když to vezmu z kteréhokoliv konce, hezký vánoční film takhle při únoru. A vůbec hezké bylo vše okolo. I konec je jenom začátek. ()
...plus pěkné GTA momenty. ()
Čarokrásný... to je to slovo. ()
Skvělý film, který rozhodně stojí za to vidět. Pro pobavení i zamyšlení. Nějakou dobu jsem se nemohla smířit s tím, že Budu Cortovi bylo při natáčení 23 let, vypadá tak o 10 mladší... ()
Reklama