Režie:
George P. CosmatosKamera:
Marcello GattiHudba:
Ennio MorriconeHrají:
Richard Burton, Marcello Mastroianni, Leo McKern, John Steiner, Anthony Steel, Peter Vaughan, Renzo Montagnani, Giancarlo Prete, Duilio Del Prete (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Velitel gestapa v Římě Herbert Kappler (Richard Burton) varuje generála Kurta Maelzera (Leo McKern) před povolením pochodu německých oddílů SS, z obavy před partyzánským útokem. Jak se ukáže, jeho obavy jsou oprávněné, k útoku skutečně dojde. Z Německa přichází rozkaz k jednomu z nejhorších aktů pomsty, masakru v Římě. (Vapet Production)
Recenze (77)
Burton uměl nejen vyseknout římského vojevůdce, ale i brutálního nacistu. Zde si střihl Herberta Kapplera velitele gestapa. Ten se smutně proslavil ,,Římským masakrem", skutečnou událostí, kdy byly v jeskyních poblíž Říma popraveny desítky civilistů jako pomsta za partyzánskou akci odboje.To vše se stalo pouhých deset týdnů před osvobozením Říma jednotkami americké armády. ()
Na toho, na toho. Na vás míří. Ryk ruky ohnivé. Ohání se krvavou hranicí. Nacistický "verš" řeže. Na kohokoliv dopadne. Ďáblův talár. Není mu nic svaté. Řád. Hrdé, obětavé srdce. Zřekne se sebe. Vybere si smrt, ve vážené pozici, ve vážné přítomnosti přísné, hrozivé, pomněnkové uniformy. Je na řadě. V přízni zbraně. Vzpřímeně, upřímně zemře. Za město krás v morové tónině. Město v černé. Pravé, důstojné odvaze náleží salut requiem. Místo, kde je mír. Dobré nebe. ()
Hraje v tom Richard Burton s Marcellem Mastroiannim, hudbu složil Ennio Morricone a odehrává se to za Druhé světové války. Je tedy jasné, že úplné bláto to být nemůže. Přesto si myslím, že s podobným kalibrem měl George Cosmatos natočit něco mnohem působivějšího a atmosféričtějšího. Jestli jeho jméno neznáte, tak to byl režisér druhého Ramba. Na Stallloneho exhibici jeho schopnosti stačily, a z této spolupráce vnikl jeden z nejlepších akčních filmů všech dob. Působivé druhoválečné psychologické drama ale bylo mimo jeho dosah. ()
Anatomie nacistické a vůbec fašistické zločinnosti je u nás známa nejen podle Lidic, Ležáků a kobyliské střelnice či Kounicových kolejí. Pozoruhodná režie, propracovaný scénář, Marcello Mastroianni a Richard Burton jako protagonisté hereckého obsazení povyšují kvalitu tohoto filmu do nadčasové roviny. Jinak řečeno do roviny soudobého dokumentu. Včetně nemalé papežské zodpovědnosti; v té době jím byl Pius XII., vlastním jménem Eugenio Pacelli. Způsob, jakým se vyrovnala poválečná spravedlnost s usvědčenými vrahy, je sám o sobě dodnes žalující. Snadnost - zdánlivá snadnost provedení přitom klame nejvíc. Nároky kladené na tvůrce jsou v takovém případě mimořádné. A to nejen umělecké. ()
Výborný válečný film, podle knižní předlohy, ovšem i podle skutečné události. Richard Burton stejně jako v Kam orli nelétají předvádí excelentní herecké výkony, na roli Kapplera se skutečně hodí. Kněz (Mastroianni) se role také ujal bravurně. Perfektně vystihnut fakt, že válka se chýlí ke konci a i členové SS už myslí na zadní vrátka, aby se nedostali na "listinu zabijáků". Kdo viděl tento film a líbil se mu, tak by se určitě měl kouknout na snímek o deset let mladší - ŠARLATOVÝ A ČERNÝ (Gregory Peck), kde se také objevuje postava Herberta Kapplera a ukáže se tu více z jeho skutečného osobního života a jeho osudu. ()
Galerie (6)
Photo © M.I.A. Video
![Masakr v Římě - Covery](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/165/987/165987111_0abdd8.jpg)
Zajímavosti (6)
- Vlastní scéna pochodu německé jednotky a následného výbuchu nálože byla natočena v ulici San Gaspare del Bufalo v obci Albano Laziale ležící jihovýchodně od Říma. (Centurione.)
- Herbert Kappler byl za organizaci Ardeatinského masakru v roce 1947 odsouzen na doživotí. O třicet let později, když byl již Kappler v terminálním stádiu rakoviny hospitalizován ve vězeňské nemocnici a vážil méně než 50 kg, ho vynesla z nemocnice jeho žena, zdravotní sestra při jedné z návštěv ve velkém kufru. Společně se jim podařilo dostat do Západního Německa, které poté odmítlo žádosti Itálie o jeho vydání. Kappler zemřel šest měsíců po útěku v dolnosaském Soltau, bylo mu 70 let. (HectorHagman)
- Za každého zabitého německého vojáka na ulici Via Rasella bylo vybráno 10 italů odsouzených k smrti. (Lucas87)
Reklama