Režie:
George P. CosmatosKamera:
Marcello GattiHudba:
Ennio MorriconeHrají:
Richard Burton, Marcello Mastroianni, Leo McKern, John Steiner, Anthony Steel, Peter Vaughan, Renzo Montagnani, Giancarlo Prete, Duilio Del Prete (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Velitel gestapa v Římě Herbert Kappler (Richard Burton) varuje generála Kurta Maelzera (Leo McKern) před povolením pochodu německých oddílů SS, z obavy před partyzánským útokem. Jak se ukáže, jeho obavy jsou oprávněné, k útoku skutečně dojde. Z Německa přichází rozkaz k jednomu z nejhorších aktů pomsty, masakru v Římě. (Vapet Production)
Recenze (77)
Strhující film není, ale dívat se na něj dá. 1) Historické okénko. Masakr v Ardeatinských jeskyních nebyl největší válečný zločin Němců v Itálii. Větší ztráty na životech byly například v Sant´Anna Stazemě nebo Marzzabotu. Asi vzhledem k blízkosti Říma se však masakr v Ardeatinských jeskyních stal nejznámějším zločinem nacistů v Itálii. Deset týdnů poté vstoupila do Říma americká vojska._____ 2) Těžko říci, zdali portrét velitele bezpečnostních sil v Řím Herberta Kapplera odpovídá skutečnosti. Film v podstatě popisuje morální i technické problémy, které Kappler s organizací odvety měl. Vypořádal se s nimi tak, jak se od vysokého důstojníka SS očekávalo. 48letý Richard Burton s oduševnělým výrazem vdechl postavě lidský rozměr, což však nezabránilo tomu, aby Kappler učinil, co učinil. ()
Skvěle ztvárněná válečná atmosféra, že které jde mráz po zádech v tom nejhorším slova smyslu. Vynikající Richard Burton, jakožto hlavní, ač ne zcela dobrovolná, postava velitele v římském masakru. Jako vždy, trefná hudba Morriconeho celý film jen umocnila. ()
U těchto typů filmu skrblím hvězdami. Ty se o svou slávu postarají sami... Gestapák Kappler se snaží distancovat od politiky, nejraději by měl všechno z krku, ale trpí tím, čím ostatní "renesanční" SS prominenti: láskou k řecko-římskému umění (mnohdy ř-ř zápasu); zde od Homéra k Masacciovi, a potažmo tak i italskému a řeckému etniku. Proto se cítí příklonem Itálie ke spojencům tak zaskočeni, zrazeni a uraženi, zatímco italští odbojáři nejsou nijak citově ovlivněni, a proto si důsledek svého činu v tomto měřítku neuvědomovali. Němci nikdy nepřihlíželi k tomu, že Itálie jejich namlouvání obecně odmítala. Přesto se snaží urážku "odmítnutého milence" (i když se domnívám, že Německo tu vystupuje v roli milenky) pomstít co nejkrutěji. Exces, který nebyl jediný, v Itálii ani oblastech, které Itálie okupovala (právě Řecko). ()
V závere filmu boli vymenovaní nemci,ktorí boli odsúdení za to čo spôsobili. Ale mňa zaujíma koľko vyfasoval papež a jeho čenokňažníci, že sa to s ich požehnaním stalo. Aha ja som zabudol oni sa vyspovedali a zrejme tisíc očenášov to vyžehlilo.Hm niekto sa má. ()
Reziser George P. Cosmatos /Rambo 2, Cobra/ natocil svoj suverenne najlepsi film, spolu s dalsim, ktory sa vola Prejezd Kassandra 1976. Skoda velka, ze potom uz tocil len priemerne filmy. Takze par slov k Rappresaglii. Film ma na starosti scenarista Lucio de Karo /Policajt Drabem 1973/, a vidno ze sa snazil. Dost dlho sa vo filme nic nedeje, len odznie kopa dialogov, tie ale su potrebne jednak pre atmosferu a jednak pre pochopenie suvislosti. Filmu vladnu traja kvalitni herci, a to konkretne Richard Burton /Kleopatra, Where Eagles Dare/, marcello Mastroianni /La Notte, Manzelstvi po Italsku/ a Leo McKern /Ryan´s Daughter 1970, Ladyhawke 1985 od Richarda Donnera/. Takze treba vydrzat tie dialogy, ktore su spestrene len jednym atentatom na akusi diviziu SS. Zaver je masaker sam o sebe, mrazilo ma z toho kvalitne, teda tak depresivny a tvrdy zaver sa len tak lahko nevidi : 86 % ()
Na toho, na toho. Na vás míří. Ryk ruky ohnivé. Ohání se krvavou hranicí. Nacistický "verš" řeže. Na kohokoliv dopadne. Ďáblův talár. Není mu nic svaté. Řád. Hrdé, obětavé srdce. Zřekne se sebe. Vybere si smrt, ve vážené pozici, ve vážné přítomnosti přísné, hrozivé, pomněnkové uniformy. Je na řadě. V přízni zbraně. Vzpřímeně, upřímně zemře. Za město krás v morové tónině. Město v černé. Pravé, důstojné odvaze náleží salut requiem. Místo, kde je mír. Dobré nebe. ()
Velice dobre natocene a zahrane valecne drama. Ve filmu je velice dobre videt, jak si fasiste zacinaji uvedomovat blizici se konec valky, rozkazy chteji pisemne a nejradeji by zodpovednost za hruzne ciny hodili na nekoho jineho. Stejne tak, afektovane chovani, kdy nikoho nezajimalo, kdo za atentatem stoji, hlavni je pomsta na co nejvetsim poctu civilnich obyvatel. Zajimava je i neinformovanost medii o mrtvych vojacich. Vynikajici herecky vykon Burtona. Ac mam Mastroianniho rad, tak role kneze mi ve filmu spise vadila a posledni zabery filmu si take mohli odpustit. ()
Psychologické drama z období druhé světové války, s dobrými hereckými výkony, občas i s vynikající atmosférou. Spíše gesto, než promyšlený odpor, snaha o upoutání pozornosti na domácí odboj, který se proměňuje v pomstu raněného zvířete, snažící se nahánět ještě hrůzu a strach. Marná snaha kněze - restauratéra starých obrazů Pietro Antonelliho (dobrý Marcello Mastroianni, i když pro něj s nevhodnou angličtinou) zabránění masakru 330 většinou nevinných římských občanů jako pomstu za atentát na německou jednotku. Po bezmoci se sám demonstrativně vydává do rukou katů, konkrétně do nejvýraznější postavy německé bezpečnosti Obersturmbannführera Herberta Kapplera (dobrý Richard Burton), který si sice uvědomuje neodvratný konec Třetí Říše, ale iniciativně, energicky, inspirativně i poslušně vykonává jakékoliv rozkazy. Z dalších rolí: generál Kurt Maelzer (Leo McKern), primitiv toužící po pomstě a proudění krve, plukovník Dollmann (John Steiner), snažící se úzkostlivě vyhnout jakékoliv chybě, díky níž by se po válce ocitl před válečným tribunálem, římský policejní šéf Pietro Caruso (Renzo Montagnani), poslušný, ale ne schopný všech zvěrstev, a atentátníci Paolo (Giancarlo Prete), Giorgio (Renzo Palmer) a Elena (Delia Boccardo). Násilí plodící jen další násilí, pomsta vyvolávající jen další pomstu, lidský život nemá žádnou cenu, je jen prostředkem k uspokojení vlastního ega a jakési národní hrdosti. Gesta střídá gesto. Místy strhující, místy bohužel méně. ()
Náš Atentát je o kousek lepší film, možná i díky tomu, že k němu má každý Čech bližší vztah, ale i tak se jedná o slušnou nervy drásající podívanou, kde zvlášť konec má dost brutální parametry. Pěkně nepěkný film, který tedy každý nevydýchá. 80% ()
1841. hodnocený film: ()
Nechci se dožít toho, až nějaký filmař zobrazí Reinharda Heydricha jako unaveného muže nevěřícího ve fašismus a milujícího Prahu, a to jen proto, že ho bude hrát nějaký slavný herec typu Richarda Burtona. Herbert Kappler byl stejný nácek jako Heydrich, jen v jiném městě. Proto odpad. ()
Výborné válečné drama, které mrazí stejně dobře jako počasí v zimě při mínus dvaceti stupních, když jdete na ranní směnu. O super hereckém výkonu Burtona snad už ani nemé cenu se zmiňovat. Docela se divím, že scénář tohoto filmu prošel, protože přináší trochu jiný pohled na jednotky SS. Mnohokrát se totiž opravdu nejednalo o nějaké řezníky bez svědomí, ale prostě o muže, kteří plnili rozkazy. Buď zastřelíte deset nevinných civilistů, anebo odmítnete a neuposlechnete rozkaz. To by ale znamenalo vaší smrt. Nikdy bych nechtěl čelit podobnému rozhodnutí. ()
Velmi slušně zvládnuté válečné drama, které táhnou Burton a Mastroianni, sekunduje Moricone. Vše v tomto filmu má logiku, každé slovo má své místo. Prostě film jaké se dnes už netočí. Bez připomínek. ()
Perfektní herecké výkony obou hlavních protagonistů (Burton, Mastroianni), skělá hudba Ennia Morriconeho, především však dobrý scénář a nekompromisní režie zajišťující filmu maximální syrovost. ()
Skvělý působivý film. Byl požitek sledovat to napětí vztahu dvou hlavních postav. Velmi psychologicky působivé. Líbilo se mito i s tím rozporuplným koncem a častým pocutem bezmoci. ()
Hraje v tom Richard Burton s Marcellem Mastroiannim, hudbu složil Ennio Morricone a odehrává se to za Druhé světové války. Je tedy jasné, že úplné bláto to být nemůže. Přesto si myslím, že s podobným kalibrem měl George Cosmatos natočit něco mnohem působivějšího a atmosféričtějšího. Jestli jeho jméno neznáte, tak to byl režisér druhého Ramba. Na Stallloneho exhibici jeho schopnosti stačily, a z této spolupráce vnikl jeden z nejlepších akčních filmů všech dob. Působivé druhoválečné psychologické drama ale bylo mimo jeho dosah. ()
Výborná Cosmatosova lahůdka ve které proti sobě stojí dvě herecké osobnosti Burton a Mastroianni. Masakr římských obyvatel jako odveta za útok na německou jednotku je strhující drama a to právě díky výše uvedeným hvězdám, které v závěru neskutečně vygraduje. ()
Velmi mrazivý film, jenž člověku pošle sebelepší náladu na bod mrazu. Bezvýchodnost tohoto příběhu a jeho smutní hrdninové obírá o naději i ty nejoptimističtější jedince. Škoda jen určité šablonovitosti a občasného zadrhnutí tempa ... 80% ()
Hodně dobrej film s výborným Burtonem jakožto velitelem gestapa Herbertem Kepplerem o atentátu italských partyzánů na slavnostně pochodujíci oddíl německých SS.Fuhrer si samozřejmě nenechá nic libit a jako odplatu káže popravit za každého mrtvého SSáka 10 italů(při atentátu padne cca 32němců).Burton jako člověk mající srdce se dostává do nezáviděníhodné situace a pemýšlí kde potřebný počet italů vzít atak dává povel svým podřízeným aby co nejvíc obětí bylo z řad kriminálníků odsouzených bud na trest smrti nebo doživotí.Závěrečná scéna když němci popravují italy v jeskyni je opravdu dost drsná a člověku se opravdu honí hlavou různé myšlenky jaké svinstvo se muselo za 2.sv.války dít ()
Společně s masakrem z obce Marzabotto se jedná o nejhorší válečný zločin na obyvatelstvu spáchaný nacisty v Itálii. Jasně, je to točené před nějakými padesáti lety, ale pořád mám za to, že když se něco zdokumentovává/zfilmovává poprvé, tak si tvůrce vyhraje a dá do toho maximum. ''Bohužel'' samotný masakr probíhá až v posledních cca osmi minutách filmu a člověk z něj moc nemá, i když ten tížívý a nepříjemný pocit se u člověka dostaví. Celý snímek se spíše zaobírá byrokracií a administrativou ve vyšších místech vedení, jak u nacistů, tak u fašistů. Shání se seznam lidí, které je třeba popravit, kdo popravu vykoná, kde bude probíhat apod. Chybělo mi více pohledu třeba ze stran odboje či osud nějakého člověka, který má být popraven, plus jak jsem zmínil, chtěl jsem i více z masakru. ()
Reklama