Režie:
Basil DeardenScénář:
Robert ArdreyKamera:
Edward ScaifeHudba:
Frank CordellHrají:
Charlton Heston, Laurence Olivier, Richard Johnson, Ralph Richardson, Alexander Knox, Johnny Sekka, Michael Hordern, Nigel Green, Hugh Williams, Leo Genn (více)VOD (2)
Obsahy(1)
Po vyhlášení svaté války za osvobození Súdánu od britsko-egyptské nadvlády v 80. letech 19. století zmasakroval fanatický súdánský vůdce Muhammad Ahmad zvaný Mahdí osmitisícovou armádu pod britským vedením a pochoduje na strategické město Chartúm, ležící na soutoku Bílého a Modrého Nilu. Britská vláda premiéra Williama Gladstonea se rozhoduje vyslat do ohroženého města jednoho ze svých nejlepších generálů, Charlese George Gordona. Gordon se již dříve vyznamenal v Číně, Indii nebo Jižní Africe, jeho hlavní devizou ovšem je, že v předchozí dekádě sloužil jako guvernér Súdánu a prováděl zde mezi lidem populární institucionální reformy, omezoval obchod s otroky a rozvíjel ekonomiku. Než se ale dostane do Chartúmu, mnoho z jeho bývalých přátel se přidá na stranu Mahdího. Přesto se mu ve městě dostane počátkem roku 1884 bouřlivého přijetí. V poušti se setkává s Mahdím a pokouší se s ním dojednat mírovou dohodu, dozví se však, že arabský vůdce chce dobýt nejen Chartúm, ale i Káhiru, Mekku, Bagdád a Konstantinopol a vytvořit islámskou říši, které bude vládnout. Boj je tedy nevyhnutelný a Gordon se se svými věrnými připravuje na rozhodující bitvu... Výpravné historické drama Chartúm natočil klasik britské kinematografie Basil Dearden a podobně jako o čtyři roky starší snímek Davida Leana Lawrence z Arábie líčí klíčovou etapu života charizmatického jedince, který spojil svůj osud s arabským světem. Přestože od zobrazených událostí uplynulo více než 130 let, ve světle současného vývoje na Blízkém východě se stále jedná o dílo neobyčejně aktuální. (Česká televize)
(více)Recenze (66)
Výtečně to skrze zákulisní kutí piklů "kterak intervenovat, oficiálně nezasáhnout a především neztratit před světem tvář" zachycuje sled událostí předcházejících pádu Chartúmu i jedné z vůbec nejzajímavějších osobností britských koloniálních dějin. V těchto aspektech problém není, ba naopak jsou spolu s kamerou největšími klady. Problém ovšem již je, že to celé do značné míry staví na vztahu dvou stran téže mince; dvou kromobyčejných mužů určujících osudy (nejen) Súdánu, kdy oba svými postoji i jednáním zarytě vycházejí ze své pevně zakořeněné rozdílné víry, která je definuje do morku kostí. A tento i dnes (či právě dnes) zajímavý konflikt „křesťan versus muslim“ je zcela zabit nešťastným pojetím samozvaného Mahdího. Kvůli Olivierově vytíženosti má ve filmu jen několik málo scén dotáčených ve studiích v Anglii a nikoli na lokacích v Egyptě jako zbytek filmu, což samo o sobě značně bije do očí. Druhá věc je, že respekt budící vůdce lidu je zde jakože africky šišlavý zamouřený běloch jako poleno, třetí pak že Olivierovi zapomněli/báli se říci, že není na divadle čili teatrálně deklamuje zatímco ostatní „normálně“ hrají a v neposlední řadě je scén s ním stejně tak pomálu, že to naprosto neodpovídá prostoru, který mu scénář předepsal. A tak se o něm sice mluví bezmála v každém dialogu, ale bez něj na plátně. Chvílemi to působí vyloženě směšně a skoro až jako Hamlet od Cimrmana „kdyby tu teď Mahdí byl, řekl by vám…“ Škoda toho, protože s důstojněji pojatým Mahdím mohl být Chartúm ještě o řád lepším filmem. I tak je ovšem působivým a zajímavým historickým snímkem, o tom žádná. ()
Oscar 1 nominace: Scénář ()
Presvedčivý Heston v úlohe britského generála a veľvyslanca, povereného obranou sudánskeho Chartúmu pred fanatickými hordami islamského vojvodcu (Olivier s už menej presvedčivým počerným make-upom, navyše vždy snímaný len vo svojom stane, takže očividne nevytiahol päty z anglického štúdia, zatiaľ čo Heston si aj zajazdil na ťavách a zhltol trochu piesku). Nevyhne sa to istému zjednodušovaniu a postavy sa v záujme dramatického efektu miestami nechovajú príliš logicky (prečo Mahdí Gordona pri návštevách v stane jednoducho nezahluší?), ale výsledný dojem je aj tak príjemne realistický a unhappy-end (to nie je spoiler, ono to proste takto martýrsky dopadlo) tiež poteší. ()
Súdán 1881: islamistický vůdce Mahdí (Laurence Olivier) vyvolá krvavé povstání. Zničí armádu plukovníka Hickse (Edward Underdown) a zmocní se tak těžkých zbraní. Vyhlašuje svatou válku egyptským vojákům, britským důstojníkům i jejich súdánským spojencům. Přesto se britský ministerský předseda Gladstone (Ralph Richardson) zdráhá reagovat silou. Posílá pouze do Chartúmu generála Charlese Gordona (Charlton Heston), aby město evakuoval. Gordon je nebojácný idealista, ale i on brzy pozná, že situace je opravdu zlá...Výborný film o jednom z největších mučedníků britských dějin. Avšak nezaujatý - se spoustou kritiky kolonialismu.Z filmařského hlediska nabízí především velkorysé krajinné i bitevní scenérie a výborné herecké výkony ústřední dvojice Heston - Olivier. ()
Kvalitní historicko - válečný film s předními britskými herci, opravdu stojí za shlédnutí. Trailer: http://www.youtube.com/watch?v=fsBu_EJPu7U&feature=related ()
Při sedminásobné přesile to asi jinak dopadnout nemohlo. Zajímavá ta Evropa, jak často zběsile útočí na ty, kteří ji nijak neohrožují, zatímco k boji s těmi, co už jdou a pobíjejí, se nechce odhodlat. Klasický historický velkofilm zlaté éry, velké hvězdy sošně stojí (nebo sedí ve stanu, jak je to u problematického podání Mahdího) a pronášejí velké věty a divák si lebedí, jací že to tehdy žili muži dbalí cti, kteří by se určitě pro princip vzdali i kafrového dřeva. Film pro velké plátno, natočený v době, kdy kina měla šatny a jejich návštěva byla ještě společenskou událostí. Tomu odpovídá i jeho celkové ladění. ()
Začátek je naprosto chaotický a nesmyslný, a i po celou první půli divák absolutně netuší, co se to vlastně odehrává, jaká je motivace hlavních protagonistů a celé to má i příšerný střih. Pak se to sice zlepší, ale člověk si uvědomí, že ho osudy postav vůbec nezajímají. A bojové scény taktéž nic moc. A Heston ještě více patetický než je u něj zvykem. Celé je to více než slabé. ()
Very well. Naozaj vydarený, presvedčivý vojnový film, u ktorého som však mal mierny pocit, že si ním Británia tak trochu honí ego. Ok, ja som im toho generála Gordona v Hestonovom podaní s gloriolou pátosu zožral aj s navijakom. Perfektné, veľkolepé bojové scény, kopa trikov, techniky a komparzistov, ťavy a piesok, piesok a piesok. Príbeh o duchovnom súboji dvoch veľkých mužov, ktorý vyryl hlbokú brázdu do sudánskych dejín a anglickej hrdosti. Posily prišli o 2 dni neskôr. Bohužiaľ, občas skutočne znamená i jediná hodina rozdiel medzi životom a smrťou tisícov ľudí. Skutočne film, ktorý dostál svojej reputácie. ()
Nehovorím, že sa kinematografický internacionalizmus do vojnového historického filmu nehodí. Avšak Chartúm je tak neosobne natočený, jeho postavy hovoria tak zjednodušujúco, že vlastne nevedú dialógy, ale prihovárajú sa publiku, aby to pochopilo všetky dobové súvislosti ako z dokumentu. Bitky sú vzhľadom nato, že sú ešte točené s reálnymi hercami prirodzené, ale stále tu nie je cítiť to neznesiteľné horko z okolitej púšte. Heston je ťahúňom filmu, ale nepôsobí až tak dominantne plátnu, ako v Benovi Hurovi alebo 10 Prikázaniach. Triumfom mali byť jeho konfrontácie s Olivierom, lenže ja sa domnievam, že jeho obsadenie bolo miernou chybou, jeho maska je totiž tak trochu na smiech. Po toľkej kritike ale treba uznať, že kvôli bitkám, neotrepanej látke (trocha histórie nikdy neuškodí, najmä, ak ste o tomto konflikte nikdy nepočuli), exotickému prostrediu a Hestonovi stojí film za pozretie. No a je dôkazom, že história sa stále opakuje. To je myslím jeho najväčší klad. ()
Solidní historicko-dobrodružný snímek se slušnou výpravou a občas do očí bijícími studiovými scénami, který velmi reálně zobrazuje Gordonovo postavení - a ze strany britské vlády defacto obětování- na ztracené vartě v Chartúmu. Škoda mlžení na konci filmu, kdy se tvůrci patrně snažili před historie neznalými diváky zamaskovat tehdejší totální vítězství mahdistů (to byl onen "patnáctiletý hladomor a strádání") a to, že Wolseley nedorazil nejen o 2 dny později, ale nikdy - po pádu Chartúmu se prostě obrátil a vrátil se do Egypta. Britové se v roce 1898 vlády nad Súdánem sice konečně chopili, ale nevydržela jim ani 60 let, zato Mahdího četní potomci hrají významnou roli v súdánské politice dodnes, on sám má v Chartúmu velkolepé mauzoleum, islám tuto zemi v současnosti ovládá pevněji, než kdy jindy a i s otroky se zde vesele obchoduje i nadále. Na tom bohužel žádný - filmový ani bronzový - pomník nic nemění. ()
Zbytečně dlouhé, zbytečně patetické. Pravda, je to z dob, kdy se mohlo říkat, že muslimství je zlo, ale celkově jsem se hodně nudil - příliš barviček, příliš mnoho davových scén, hodně exotiky, málo akce, příliš patosu. Navíc v reálu to asi proběhlo krapet jinak, takže to nejde brát ani jako dobovou rekonstrukci. Jinak akce je dost nepřehledná a často vlastně ani není poznat, kdo bojuje proti komu. Psychologie postav tu neexistuje, ty křesťanské vs. muslimské prvky jsou až zbytečně okatě protikladné, Britové jsou podáni jako přizdisráčové, kteří toho budou pěkně litovat. Ze samotného Chartúmu vlastně nevíme, co obyčejní lidé, je to prostě takové neživotné. ()
Výborná historická záležitost, na které je v pozitivním smyslu vidět, že byla natočená v 60. letech. Dneska totiž skoro každý historický film montuje na tehdejší kladné hrdiny současná měřítka toho, co je a není správné. Zatímco tady je to prostě britský koloniální důstojník, který se bez pomoci své vlády postaví místnímu ručníkáři ve válce o Súdán. ()
Trochu mi to pripomenulo Kingdom of Heaven. Viac ako o bitky tu ide o pozadie konfliktu. Takže sa tu riešia rôzne pikle kto komu a za akých okolností pomôže atď. Paradoxne ale príliš do hĺbky to v tomto smere nejde a to či padne Chartúm mi bolo viacmenej jedno pretože jeho obyvatelia tu sú len anonymní štatisti vo veľkolepých hromadných scénach. Hlavný hrdina je podobný zarputilec ako zloduch a líšia sa len hodnotami kvôli ktorým sú ochotní bojovať. Takže vo výsledku to po dramatickej stránke príliš nefunguje. Ale vďaka veľkolepej výprave a niekoľkým solídnym bitkám to za jedno pozretie stojí. 6/10. ()
"To uděláte, pane ?? Nastavíte druhou tvář ??" - "Khaleele, musím tě především velmi taktně upozornit, že já nejsem Ježíš Kristus.." ()
Nestrhlo mě to tolik jako jiné filmy s Hestonem v hlavní roli (Ben Hur, El Cid nebo Ve službách papeže), ale i tak to byl velice působivý velkofilm, bavila mě hlavně druhá půle, kde přeci jen nebyla nouze o nějakou tu bitvu a rovněž se na plátně dvakrát setkaly dvě hlavní hvězdy - Heston a Olivier. ()
,,MIMOCHODOM, NEVERÍM ĽUDOM, KTORÍ SA RADIA NAJPRV S BOHOM A AŽ POTOM SO MNOU." __ Vskutku zaujímavo podaná výpravná snímka s mierne neobvyklým dokumentárne podaným úvodom a záverom (pripomenul mi prológ z iného Hestonovho spektáklu ,,V službách pápeža" o Michelangelovi) snažiacim sa vďaka intelektuálnemu scenáru o patričnú myšlienku, pre ktorú by bol k dokonalému výsledku potrebný lepší režisér. I tak sa však o víťazstve formy nad obsahom hovoriť nedá. Počas dvojhodinovej stopáže sa šikovne striedajú pokojné scény s tými akčnými podporovanými často dynamickou kamerou, ktorá vie aj púštne scenérie nasnímať tak, že sa môžu rovnať Lawrencovi z Arábie. Nudné momenty sa vo filme nedostavujú vôbec. Herecké kreácie takej legendy, akou Laurence Olivier bezpochyby bol, sa však dali využiť viacej. (11. komentár k filmu) ()
Film zařazený do festivalu 70mm filmů Krnov 13.4.2014. ()
Náramně romantický spektákl, který má k historické pravdě (vím, že tento termín je do značné míry spekulativní) dále než Vávrova Husitská epopej. Oba hlavní sokové jsou zde idealisováni, takže z britského odborníka na špinavou práci v koloniálních válkách se stal sympaťák a mučedník civilisace, a z otylého bezskrupulózního tyrana a náboženského fanatika stal se švarný šlankovní a charismatický vůdce s jakýmsi smyslem pro fair play, který je nakonec zhnusen krvelačností vlastních bojovníků. Zřejmě i Sienkiewiczův dobrodružný příběh Pouští a pralesem (nezastíraně dětské čtivo) zachycuje více z historické reality daného období než tento "historický" film. Ale pominu-li otázku historické hodnověrnosti, je to dobrý dobový dobrodružný snímek. ()
Historické filmy mám moc ráda, ale přesto mě tenhle tolik nezaujal. Charleton Heston a Lawrence Olivier mě tentokrát nedostali až tak, jak by si jako velké postavy filmového plátna zasloužili. Milovaný Súdán generála Gordona, který se rozhodne bránit město Chartúm proti fanatickému vůdci Mahdímu i za cenu toho, že britská vláda s opatrností sobě vlastní váhá poslat svoji armádu, která dlí v Egyptě, jemu na pomoc. Nějak bilo do očí přehrávání vedlejších postav, kterých bylo v tomhle velkofilmu požehnaně a pak ten tmavý makeup Oliviera....tak jen za tři:-) ()
Chartúm rozpráva príbeh britského generála Sira Charlesa Gordona (Charlton Heston), ktorý prijal úlohu oslobodiť anglických občanov a Egypťanov zo sudánskeho mesta Chartúm, ktoré bolo napadnuté extrémistom menom Mahdi (Laurence Olivier) a jeho arabskými silami. Je to efektívny historický príbeh, ktorý múdro vynaložil svoj rozpočet, aby vyzeral dobre a zábavne. 6/10 ()
Reklama