Režie:
F. A. BrabecKamera:
F. A. BrabecHrají:
Matěj Stropnický, Sandra Lehnertová, Juraj Kukura, Bronislav Poloczek, Vladimír Javorský, Nina Divíšková, Jan Přeučil, Kryštof Hádek, Jan Tříska (více)Obsahy(1)
Rozsáhlá poema "Máj" básníka Karla Hynka Máchy patří k stěžejním dílům české literatury a je považována za vrchol českého romantismu. Autor vypráví tragický příběh lásky dvou mužů k jedné ženě zasazený do přírodního rámce kvetoucího jara. Syn pro lásku zabije svého soka, aniž tuší, že jím nebyl nikdo jiný než jeho otec. Romantické dílo převedl do filmové mluvy F. A. Brabec, autor úspěšné filmové adaptace jiného českého klasika – K. J. Erbena a jeho Kytice. Ve svém filmovém ztvárnění Máje posílil režisér a spoluautor scénáře dějovou linii vytvořením nové postavy kata – aktéra i vypravěče děje. Zásadním vkladem filmu je však jeho obrazová složka, jak u kameramana a režiséra F. A. Brabce bývá dobrým zvykem. Krajina a romantická zákoutí Českého ráje tu souznějí s poryvy duše všech hlavních postav. Důležitou složkou filmu se stalo i zhudebnění známých veršů skupinou Support Lesbiens. (Česká televize)
(více)Recenze (791)
Neviděl bych to jako takovou tragédii. Film je to na český poměry (a tím myslím v posledních letech) docela slušnej a funguje kupodivu taky dobře - krátká stopáž, žádná nuda a je to docela fajn, hraje pěkná hudba, obsazení je taky vynikající. Sice to s knížkou má pramálo společnýho a nedoporučuju dát tomuhle třeba u maturity přednost před knížkou. Ale jako takovej nezávaznej porno poetickej(?) odvaz, proč ne. ()
Kýýýýýč! Tahle návšteva kina začala hodně špatně. Chtěl jsem si v klidu vychutnat Wall-E, ale po tom co se do sálu nahrnulo komando asi 30 rozjuchaných dětiček, jsem se lekl a utekl prosit pokladní ať mě pustí na neco jiného. Jediné co bylo k mání byl Máj. Protože jsem nezmar, tak jsem do toho šel. Když už jsem v kině tak přece neodejdu že? No moje blbost! Kde začít a kde skončit? Asi je to jedno - žádný děj, nezajímavá Jarmila, trapný "strašný lesa pán" Vilém, epileptické záběry na lebku za doprovodu málem relaxační hudby (ufff), vetchý Tříska jako kat je castingovým omylem roku ... A to v uvozovkách nejlepší na konec je že lidi po konci promítání všemu zatleskali. ()
Vilém „nefunguje“, ani Jarmila, dobrý Kukura a Tříska, skvělá hudba. Celkově málo intenzivní. Nevyhnutelná tragédie je spíše jakoby náhodou nežli v důsledku rozervanosti hrdinů, protože postavy se tam pohybují od ničeho k ničemu. Ze scény, která následovala po vraždě mlynáře, jsem se nepokrytě smál, ježto mi připomněla Trhák. 30 % ()
Tak rozhodně dobře a důstojně zpracovaná básnická povídka. Romanticky -tragický příběh, který nám klade otázku co je reálnější smrt, nebo láska? Já myslím, že Hynek, Vilém i Jarmila mají jasno. Skvělé katovi monology a jednotvárný tragický kukuč tomu pomáhají držet ty 3 hvězdičky. Určitě odvážné a nelehké téma na zpracování. Nevim co by jste zase vy trapáci chtěli. ()
Jsou literární díla, která se pro filmové plátno adaptovat nedají. On se ovšem vždycky najde nějaký sebevědomý tvůrce, který si myslí, že na to má. No co dodat, je to trapas - Karek Hynek Mácha se jistě v hrobě obrací. ()
Brabec se nebál do této obtížné látky jít a trochu je z jeho snímku cítit nejistota, ale i velké zapálení. Neokoukané herecké obsazení občas herecky solidně vypadává z role a znát je to u Matěje Stropnického, ale u Sandry Lehnertové to tak ani nevadí, protože ta ani nic moc nehraje a spíše se odhaluje. Jako by se snímek svým pojetím míjel s Máchovým stěžejním dílem, a je jasné, že nic moc exkluzivního nenabídne, ale přesto stojí za zhlédnutí pro působivou kameru, hudbu, a i když působí ve výsledku nevyváženě, nuda to nebyla. 60% ()
Celkove hodnoceni zachranuje zaverecna scena popravy, kde mi i ten Vilem byl nakonec sympaticky. Jinak mi prijde trochu slabota postavit cely film na charizmatu jedineho herce (Igor Hnizdo!!!), ovsem i na me to jakz takz pusobi. Chybou Maje je, ze ac se tu vyskytnou uzasne sceny, nakonec je zase shodi podivna vrazda Vilemova otce, zasnene nic nerikajici pohledy Jarmily apod. Stejne tak hudba - ackoliv mi prijde moc moc kvalitni, pak se tu Supporti utrhnou ze retezu behem zminene vrazdy a to uz bohuzel "sucks". ()
Davam dve hlavne za Mateje a hudbu. Pribeh je jalovy a bez znalosti predlohy ne zcela pochopitelny. Kamera taky zklamala, aspon tu bych cekala na urovni. Zabery mraku nebo poprsi ji vsak rozhodne nenabizi. Chudak Macha. ()
Dvě hvězdičky za hudbu a posledních 20 minut, ve kterých by se našlo pár scén, které stojí za to. Nějaké emoce ve mně tento film vyvolal, takže odpad dát nechci. A i jedna je málo. Našlo by se pár opravdu dobrých nápadů a vizuální stránka filmu taky nebyla špatná, ba naopak nějaké scény byly opravdu povedené. No, snažila jsem se najít pozitiva, je však pravda, že negativa převažují. Nic od toho nečekejte, nic totiž nedostanete. ()
Máj je velmi volné dílo a je možnho ho zpracovat mnoho způsoby. Osobité pojetí F. A. Brabce již určitě znáte. Já tohoto člověka jako režiséra neuznávám od té doby co to se svojí osobitostí o několik set stupňů přehnal a zprznil Krysaře. V případě tohto filmu to až takový průser nebyl. Osobité pojetí si zanechal, ale naštěstí zde zůstaly základní rysy příběhu Karla Hynka Máchy a sice s několika, někdy značnými odchylkami. Herecky slušné. Moderně zvolený hudební doprovod, který mi v tomhle případě ani nepřekážel. Zkrátka myslím, že základní myšlenka Karla Hynka Máchy byla zachována. A osobité pojetí do filmů prostě patří a dovolím si tvrdit, že tentokrát to filmu ještě prospělo. * * * ()
No tohle se moc nepovedlo. Natočit film podle básně. Podobně dopadla i píseň k filmu od skupiny Support Lesbiens... ()
No tedy hrůza. Vůbec jsem se na Máj netěšil, protože ze všech ohlasů jsem si dokázal poskládat svůj obrázek. Ovšem co člověk nevidí, to nemůže hodnotit, proto jsem si zašel na Brabce do kina. Za zmínku opravdu stojí jen výkon Jana Třísky a Juraje Kukury. Zbytek je jeden velký omyl. Sandra Lehnertová je opravdu nádherná, ovšem i její bujaré poprsí vás po chvíli (no dobrá, zas po tak krátké chvíli to není:) přestane bavit.. stejně tak jako přestanete chápat její postavu (vlastně ani nezačnete). Tahle nymfička si totiž se sexem hlavu nedělá a kdo si přijde, ten dostane. Matěj Stropnický je pro postavu Viléma vybrán naprosto příšerně, jeho drsně se tvářící sladká tvářička jakoby do děje spadla ze stránek dámských časopisů a popravdě, mně se z něho (zvláště pak z jeho výkonu) zvedal žaludek. Hudbu dělali Support lesbiens, což mohlo být zajímavé, výsledek je ovšem příšerný.. jejich rádoby 'rockové riffy' jsou jen umělým pozlátkem na nehodících se popových melodiích.. a závěrečné 'byl pozdní večer, první máj..' je opravdu na facku. Naštěstí měl režisér aspoň tu trochu soudnosti a dal ji až do závěrečných titulků. Zpracování samotné básně (která oplývá jak lyrickou, tak epickou stránkou) dělá z Brabce břídila české literatury (tohle pro něj bylo opravdu velké sousto). Tam, kde Kytice, přestože zatížená kýčem, byla příjemně morbidní a drsná, Máj si pohrává jen s rozevlátými cáry hader a třeba několik stejných záběrů na střechu krčmy, pouze rozlišenými různými barevnými clonami, je neodpustitelných. Jen doufám, že režisér dá po téhle zásadní nehodě ruce pryč od předních českých literárních děl. ()
Po shlédnutí ve mně převládal jediný pocit: zklamání s poznámkou, že to mohlo být mnohem, mnohem lepší. Máj je pouhým stínem Kytice, kterou nadevše zbožňuji a která je pro mně barevně nejvychytanějším českým filmem všech dob. Máj mi naopak přišel dost vybledlý a obsahově prázdný... věřím tomu, že kdyby si autoři trochu vyhráli s psychologií postav, výsledek by byl mnohem lepší - takhle se dozvíme akorát to, že Jarmilina matka je stará kuplířka a jinak v podstatě nic. Mlynář Schichtler, Vilémův otec, který by měl působit jako totální parchant, naopak působí dost obyčejně, prostě starší chlápek, který si rád užije a možná by byl i dobrým, milujícím manželem, Jarmila, kterou jsem si vždycky představoval jako svedenou ženu, která by dobrovolně svého loupežníka nepodvedla - předvedená varianta mladé ženy, která je ovládaná hormony a jejímž "hříchem by bylo nehřešit" je sice taky možná, ale opět zcela nedotažená, navíc to, že snad vůbec nemluví a jen se všelijak nastavuje (divákovi, milencům) mi pěkně lezlo krkem. A loupežníci v čele s Vilémem? Představit je jako bandu hipíků vůbec není špatný nápad, ale opět - jeho potenciál zůstal nevyužitý. A tak místo dramatu s překrásnou vizuální stránkou zůstal jen sled scén, ve kterém se producírují nějaké postavy, které nás zajímají jen proto, že jejich příběh vcelku dobře známe (neodvažuji se tvrdit, že Máj četl každý, jak to činí propagační materiály k filmu; já jej četl, ale taky už to pár let bude). A postavy Kata a Faráře, které jsou pravděpodobně zahrané nejlépe z celého filmu... Tříska a Javorský se za ně stydět nemusí, ale to je asi tak všechno, co mě k nim napadá. Výsledek: F.A.Brabec sice zůstává významným experimentátorem, ale Kytice zůstává jeho mistrovským dílem, kterému Máj nesahá ani po kotníky. Bohužel. ()
Začnu tím, co mě zhnusilo hned na začátku a to je styl, jakým všechny postavy mluví a vedou dialogy. Co to sakra je? Chápu, že je to báseň, takže dialogy by měli mít trochu lyrickou úroveň, ale tohle? Vrcholem všeho je toporná exhibice v kostele a následné setkání otce se synem před ním. Abych řekl pravdu, tak už tady jsem měl chuť ten film vypnout. Brabec není první režisér, který převedl na plátno báseň a v žádném jiném filmu (Romance pro křídlovku) jsem neviděl, že by se postavy vyjadřovaly jako retardi. Navíc ty dialogy byly vymyšlené, v básni je nenajdete! Další megaprůser je hlavní postava Viléma. Sorry, ale angažování Matěje Stropnického považuji za castingový omyl století. Ne že by hrál tak katastrofálně, ale spíš než loupežník vypadá jak nějaký zaměstnanec módního salónu. Krásně vyžehlené vlasy, na uších blíštivé náušnice, velký dekolt, odhalená hruď atd. A vrchol všeho byla jeho jízda na koni. Hned se mi vybavil Vinnetač z Manitouovi boty. A jeho parta? Z toho jsem málem dostal šok. Kryštof Hádek to je snad výsměch všem loupežníkům a vůbec všem tvrdým chlapům. Další zjevy netřeba dál rozebírat. Pár smažek s dredama (už jim chybělo jen brko), semtam EMO, odhalený kozy atd. Tohle jsou loupežníci????? To i mladej Lotrando působil děsivěji než tyhle děcka. Samotnej příběh mi byl úplně ukradenej. Jarmila mi narozdíl od Viléma tolik nevadila, Vilémův otec taky ne (jen mě pobavila ta oranžová krev). Ale teď bych chtěl říct něco o tom vůbec nejhorším v celém filmu. Je to ta pasáž s duchama za přítomnosti Support Lesbiens. Tohle byl doslova výsměch Máchovi. Hned jsem se musel kouknout na obal DVD, jestli náhodou nekoukám na Scary movie. To už tam radši Brabec mohl pustit Rytmuse se svým hitem Zlatokopky, to by byla pravá pařba a taky i zábava. Rovnou by mohl převzít i roli Jana Třísky a recitovat ve slovenštině, aspoň by z toho byla skvělá parodie. A co se týče masek, které v té scéně vystupují, tak ty byly na stejné úrovni jako ve Strakonickém dudákovi, který je o 50 let starší a i tam mi ta scéna přišla děsivější. Otázka je, jestli to vůbec chtěl Brabec udělat děsivé (pak by měl praštit s filmařinou) nebo jestli nás chtěl jen vizuálně uspokojit (o to se pokoušel celý film, ale spíš se mi z toho chtělo blít). Jinak závěrečná poprava Viléma je okopírovaná ze Statečného srdce. Už jsem jen čekal, až před smrtí Vilém něco inteligentního vykřikne, naštěstí se tak nestalo a film byl kratší o další 1000x zpomalený moment. Jediné pozitivum je Jan Tříska, kterej je tu úplně omylem. Báseň jsem četl, ale tohle je spíš parodie Máje. ()
Naprosto mizerné zpracování známého díla. ()
Romantická látka natočená postmoderně, navíc se divákovi hodně podbízí erotikou. Vizuálně velice efektní, ale autor tu naprosto nezvládl chování lidí - ti se tu strašně chovají jako komedianti (mám na mysli herce) 21. století. Snad nejhorší je znázornění poutního procesí, které kráčí křížovou cestou vzhůru jakoby šlo do hospody (takto by poutníci po křížové cestě nikdy nešli - tak po ní jdou lidé, kteří naprosto nechápou, co hrají). Jinak typologický výběr představitelů hlavních rolí byl celkem dobrý v případě Třísky a Stropnického. Škoda, Brabec má talent výtvarný, ale chybí mu vnímavost a pokora tvůrce-režiséra, který by dokázal vyjádřit ducha romantismu. Ale možná, že o to ani neusiloval, možná mu křivdím. Připouštím, že i tři hvězdičky by byly odpovídající. A ještě poznámka: oficiální text distribuora uvádí, že jde o film pro celou rodinu. Tohle v žádném případě není pro děti! Ať si radši přečtou Máchův Máj, a nekazí si předsčasně vkus. Ale na to je stejně dost času, až jim bude aspoň 16 let... ()
Patrně jedno z nejzásadnějších a nejvýznamnějších děl českého obrozeneckého romantismu básníka Karla Hynka Máchy se postupem času proměnilo v nepříliš atraktivní čítankovou povinnost, která na běžného čtenáře nijak zvlášť nezapůsobí. Na první pohled vcelku banální příběh milostné tragedie v sobě ale skrývá až vyzývavou mnohovrstevnatost, danou zejména Máchovou fantazijní nezačleněností do historického specifika. Ten příběh se mohl odehrát kdykoli předtím, stejně jako kdykoli potom. Režisér a kameraman F. A. Brabec správně vyhmátl hlavní poselství Máchovy básně, kterým je manifest májové přírody, lásky, čistoty, života a smrti. Vynikající zpodobnění těchto atributů prostřednictvím vhodně zvolených exteriérových lokalit stále inspirující a magicky přitažlivé české kotliny tu dovršuje celé dílo nad rámec běžného vnímání. Symbolická alegoričnost šibeničního vrchu, který se stává naplněním Máchovy tragédie vytváří důmyslnou paralelu k církevním hodnotám, jejichž věčnost je pomíjivá a de facto nevykupitelská. Pouze smrt je pro všechny stejnou odměnou, ať už spravedlivou nebo nespravedlivou, ale nevyhnutelnou. Samotná inscenace hlavní dějové osy básně, tedy milostný trojúhelník Hynka, Viléma a Jarmily není nijak invenční a snad až neprávem zastíněný privilegovanou obrazovou částí filmu. Ani herecké výkony nepatří k nijak zvlášť dobrým, zejména Matěj Stropnický silně přehrává a jeho postava balancuje na okraji uvěřitelnosti. Úloha Jana Třísky pak spočívala především v pečlivém a funkčně působivém přednesu Máchových veršů, během nichž se celý příběh odehrává. Vysloveně negativním rysem filmu je žánrově zcela asynchronní hudební kompozice skupiny Support Lesbiens, katastrofálně prezentovaná v hororové sekvenci tanci umrlců. Brabcova specifičnost a zároveň výjimečnost obou adaptací klasických děl české poezie spočívá v maximálním zachycení atmosféry a její přenesení do obrazově dráždivých scenérií. A jsem zarmoucen, chápe-li někdo toto jako povrchní kýč a promyšlený kalkul. ()
Sandra Lehnertová vypadá nádherně a kamera ji miluje. Zbytek je z různých důvodů příšerný. Matěj Stropnický vypadá jako muzikálová hvězda a pořád jsem se bál, že začne zpívat. Jan Tříska odrecitoval, co se scenáristům nepovedlo zapracovat do „příběhu“. Český ráj přes všechny ty filtry a digitální úpravy vůbec nevypadá povědomě. Brabec kouzlí vizuálně perfektní záběry, které ovšem nemají žádný vztah ke zbytku filmu. Zkrátka, všechno špatně. ()
Tento film teda naozaj za veľa nestojí...neprídete o nič, keď ho neuvidíte vôbec.Tosim to znova perfektne vystihol. ()
To celkové nízké hodnocení mě zaráží, fil mě upoutal, trochu jsem si vzpomněl na Romea a Julii v podání Leonadrda DiCapria, každopádně Máj jakožto dílo má silný příběh, který jsem nalezl dobře zpracovaný zde. Možná bych vytkl Vilémovi jeho ztělesnění - tím chci říct, že by metrosexuální Stropnický mohl hrát jiné role než bandity (třeba by mohl hrát pokračování Bruna, aj.). Trochu jsem ve filmu nalezl místy panickou avšak působivou stylizovanost - cosi v podání Hrdina (Jet Li), ale nesrovnatelně slabší. ()
Reklama