Režie:
Paul JohanssonKamera:
Ross BerrymanHudba:
Ilja David CmíralHrají:
Taylor Schilling, Edi Gathegi, Paul Johansson, Matthew Marsden, June Squibb, Grant Bowler, Jsu Garcia, Michael O'Keefe, Patrick Fischler, Armin Shimerman (více)Obsahy(2)
Výkonná ředitelka železnice Dagny Taggartová a ocelářský magnát Henry Rearden spojí své síly v boji proti stále autoritářštější vládě Spojených států. Dagny Taggartová řídí společnost Taggart Transcontinental - největší železnici, která ve Spojených státech zbyla - s důvtipem, odvahou a poctivostí, navzdory systematickému mizení těch nejlepších a nejkvalifikovanějších pracovníků. Přitahuje ji průmyslník Henry Rearden, jeden z posledních mála mužů, jehož genialita a oddanost vlastním nápadům s ní dokáží držet krok. Reardenovy mimořádně pevné kovové slitiny Rearden Metal jsou příslibem toho, že inovace může překonat pád do anarchie. S pomocí netestovaného kovu Rearden Metal obnoví rozpadající se Taggartovu železniční trať v Coloradu a připraví cestu ropnému magnátovi Ellisu Wyattovi, aby přiživil plamen nové americké renesance. Naděje opět vzroste, když Dagny a Rearden objeví v opuštěné továrně strojní techniky návrh revolučního motoru fungujícího na základě statické elektřiny, což je dalším důkazem zlověstné teorie, že tvůrčí mozky (myslitelé, průmyslníci, vědci, umělci a další inovátoři) "stávkují" a mizí ze společnosti. (HBO Europe)
(více)Recenze (23)
Nejprve je nutné si uvědomit několik základních skutečností, které jsem ani já, do chvíle, než jsem si snímek pustil a začal o něm zjišťovat trochu víc, nevěděl. První je fakt, že je to první díl, jak napovídá i název. Na světě je už i díl druhý, který bych tu také rád recenzoval v dohledné době, ale kromě toho nás ještě za rok čeká díl třetí. Na tom by zase nebylo nic až tak moc divného, ale člověk se po zhlédnutí prvního dílu trochu divý, proč se to roztahalo hned do tří filmů. Příčinu jsem zjistil poměrně záhy. Film "Atlas Shrugged: Part I" je natočen podle amerického románu. Více: http://www.filmovy-denik.cz/2013/02/atlas-shrugged-part-i-2011-60.html ()
,,KDO JE JOHN GALT?....“/// Rok 2016. Byznys. Ten netvrdší. Politika majitelů firem. Těch nejlepších. ,,MÝM JEDINÝM CÍLEM JE VYDĚLÁVAT PENÍZE“ (jak zvrácený). Ale bacha: se světem je všechno špatně! Nikdo neví komu věřit! ... Film sleduje osudy lidí, kteří nechtějí spoléhat na ,,laskavosti“ politiků. Film o víře v úspěch. Ve vlastní schopnosti. A o tom, KDO JE JOHN GALT? Podnikatelská agitka, kde má slzy do vočí vehnat jedoucí (digitální) vlak, a která díky T A J E M S T V Í získává mysteriózní příchuť. Má to myšlenku. IDEU! Politika a ekonomika. Lobbisti (nebo gauneři?). Kurva, kde je druhej díl???? Žrouty popcornu chci (jemně) upozornit - napsala to Ayn Rand. /// NĚKOLIK DŮVODŮ, PROČ MÁ SMYSL FILM VIDĚT: 1.) Stejnojmennou knihu, kterou napsala v roce 1957 Ayn Rand číst nebudu. 2.) Zajímá mě motor, kterej využívá Casimirův efekt. 3.) Thx za titule ,,Fuseklos“ a ,,UnicornCZE“. /// PŘÍBĚH **** HUMOR ne AKCE ne NAPĚTÍ * ()
První díl zamýšlené filmové trilogie podle neskutečně rozvláčného románu Ayn Rand je překvapivě snesitelný, ba dokonce bych řekl i audiovizuálně přitažlivý! Oproti knižní předloze, kterou nelze nazvat jinak než předlouhou pseudofilosofickou fantasy, je patrné zpřehlednění děje a výrazné otupení objektivisticko-manifestační funkce. Přesto postavy příběhu zůstávají zoufale jednorozměrné a jejich charaktery tradičně objektivisticky černobílé. Děj filmu (a první části knihy) tady načrtávat a rozebírat nebudu; je poměrně jednoduchý a vlastně hraje jen podpůrnou roli pro vyložení objektivistické "filosofie" (tj.: Realita existuje nezávisle na lidské mysli a rozum je jediným použitelným prostředkem k jejímu porozumění. Každý člověk by měl hledat pouze svoje štěstí a žít pouze kvuli sobě samému a nikdo by se neměl obětovat kvuli někomu jinému. Morálka existuje sama o sobě, nezávisle na člověku a pro každého člověka je stejná - tj. dosažení sobeckého štěstí jedince a naprosté odmítnutí altruismu coby největšího zla). Stačí pouze zmínit, že děj se točí kolem průmyslových magnátů (železnice, výroba oceli, těžba mědi apod.) a geniálních lidí (vynálezci), kteří jako jediní svými schopnostmi a čistě racionálním (objektivistickým) myšlením dokážou jako onen mytologický Atlas podpírat a nést svět, jsouce však přitom existenčně ohrožováni sílící skupinou iracionálně altruisticky (subjektivisticky) uvažujících elit. Jak se tito racionální superhrdinové s hrozbou záplavy altruismu, který zde vede k čemusi podobnému komunistické totalitě, vypořádají, je symbolicky naznačeno už názvem díla. Film toto zobrazuje poměrně krotce (není tak odporně ofenzivní jako román a jako Ayn Rand sama) a příběh plyne i díky podstatně jednoduššímu scénáři celkem svižně. Přesto některé dějové okamžiky mohou na neznalce předlohy působit skokovým dojmem, přičemž film už z podstaty končí otevřeně (doslova zavřete knihu v 1/3). Docela se mi líbili neokoukaní Taylor Schilling v roli Dagny Taggart a Grant Bowler v roli Hanka Reardena - a vůbec celá produkce, ačkoli nedosahuje rozměrů hollywoodského velkofilmu, působila z hlediska žánru docela sympaticky... Atlas Shrugged v románové předloze je vyloženě špatná literatura (kterou však lze doporučit kvuli možnosti proniknutí do mysli "racionálních egoistů", kteří se i v české kotlině rojí jako houby po dešti). První část filmové trilogie ale není vůbec špatná, bez ohledu na to, jak hloupá je "filosofie" objektivismu. ()
Ayn Randová, jej epos, ani jeho divácka (ne)obľúbenosť, mi nehovoria nič moc (jediné moje stretnutie s touto autorkou prebehlo asi pred desiatimi rokmi, keď si z nej v South Parku robili srandu). Išiel som do toho teda bez akéhokoľvek názoru či averzie voči nej, alebo jej dielu a vyšiel som s miernou lobotómiou, spôsobenou mojou úpornou snahou nájsť v tom filme niečo viac. Nuda? Ani nie, scenár má tendenciu nažhaviť vás na ďalší vývoj, až sa vo všetkej tej tajomnosti sám zamotá a nielen že nič neprezradí, na konci vás vypľuje s nepríjemným WTF pocitom, že ste práve total zbytočne, zabili hodinu a pol života. Titulky pre nepočujúcich s ktorými som to omylom stiahol, tomu ešte dodávali "hlbší" rozmer, keď za každou zle zahranou emóciou, príde titulok "smiech" (napríklad), pretože bez nich, by som to asi nerozoznal. Alebo to nebral vážne. A Taylor Schilling nevie hrať. 30%, dvojku si pozriem už len pre účasť Larisy Oleynik ()
Tak nějak nevím. Na jednu stranu to má vynikající atmosféru, plně pozvolna, ale dokáže vtáhnout, lidé se chovají tak nějak uvěřitelně, dokonalá je hudba (zvláště ten jemný jazzový podkres ve scénách oslavy výročí) i kamera, triky už jsou horší, ale pořád to jde. Tajemný motiv tajemného muže a únosce jen dodává na zajímavé atmosféře. Ale to vyznění - mankote, levicové snahy dohnané ad absurdum, aby bylo jasné, jak znevýhodňují všechny ty hodné a schopné podnikatele, kteří se starají s láskou o své zaměstnance div ne charitativně - tak přehnaný manažerský blábol jsem už dlouho neviděl. Samozřejmě že v reálu by tihle schopní majitelé továren makali jen na růstu zisku každé čtvrtletí a pořádali powerpointí prezentace, zatímco by pod nimi dřeli lidi za pár šupů, a nikoliv oceněných podle schopností, jak se nám snaží film nabulíkovat. Jinak - protože jde o první díl - ve mně budil film dojem spíše telenovely, která by kdykoliv mohla pokračovat jakkoliv, bez pevnějšího vedení příběhu. ()
Na konec který byl zajímavý se mi celý film táhl strašně. ()
Zvláštní mix akčního filmu, politického thrilleru, scifi, katastrofického filmu a televizní inscenace nabízí podivný příběh o konci demokracie v USA. 1) Je to ukecané, chvílemi nesmyslně nelogické a především dost nudné. Inu, zajímavý námět sám o sobě nestačí. 2) Alisa Zinovjevna Rozenbaumová z rodiny petrohradské židovské buržoasie v 21 letech emigrovala do USA (1926), kde o 31 let později publikovala svou nejznámější práci Atlas Shrugged - vášnivou obhajobu kapitalismu z pozic tzv. objektivismu, vlastního filosofického konceptu světa. Nechť si ctěný čtenář vygůglí, co mu třeba. Za sebe mohu říci, že jsem knihu nečetl a po dvou dílech filmu vím, že ani nepřečtu. ()
Atlasovu vzpouru jsem četl. Hodlám si také přečíst Zdroj a Ideál. Tenhle film se mistrně vyhnul vší filosofii díla. Obratně se zkroutil kolem vztahu Reardna a Dagny. Neukázal nám krach společnosti, o kterém kniha skutečně je. Herci se nehodili. Je k ničemu. ()
Atlas Shrugged, dystopický filosofický epos od Ayn Rand je prý v USA druhá nejvlivnější kniha po Bibli. Ideově patří do objektivismu, liberalismu a individualismu. Autorka je přesvědčenou kapitalistkou, bytostně věří v minimální stát, pasivní lidské svobody, v právo člověka být úspěšný a nezávislý. Odmítá socialismus jako cestu vedoucí k utlumení lidské podnikavosti a k destrukci rozumu. Odmítá náboženství, v němž vidí protiklad rozumu. U nás je román prakticky neznámý. O to víc potěší projekt který si vytkl za cíl převést ho na plátna kin. Výsledek je zhruba takový jaký se dal očekávat. Televizní zpracování, neumělé efekty a druhořadí, nikoliv však nutně špatní herci prozrazují že ambice filmu jsou především zpřístupnit objemný svazek širší populaci. V zásadě se dá říci, že režisér svůj úkol splnil. Dějová linka je dostatečně napínavá a nosná aby zvládla předat podstatné myšlenky ne až tak úplně násilnou formou a divák má zároveň pocit že sleduje celovečerní film a ne vzdělávací video. Komerčněji zaměřeným spektáklům se ovšem rovnat nemůže. Což je škoda, protože námět je velice slibný a kvalitnější zpracování by mělo mnohem větší společenský dopad, o který šlo tvůrcům především. Škarohlídi by mohli poznamenat, že Atlas Shrugged, part I se stal obětí své vlastní filosofie, jeho téma je pro nezávislou produkci nepřijatelné a pro komerční produkci nevýdělečné. Nabízí se otázka proč producenti nešli cestou minisérie, například pod hlavičkou HBO, která mohla spojit kvalitu s nízkou cenou. Protože csfd.cz je filmová databáze, neudělám tu chybu že bych hodnotil film z hlediska ideologie. Poznamenám snad jen že pět hvězdiček je nejen za formu a obsah, ale i za snahu a žánr. Inteligentních dystopií je jako šafránu, a proto oceňuji každý slušný pokus. ()
Nejpravicovější film na světě. ()
Vcelku povedená adaptace první třetiny kontroverzního "románu" Ayn Rand. Postavy jsou oproti knize polidštěny a prostředí modernější, "filosofické" disputace zkráceny na nejnutnější, takže koukatelná záležitost. Vzhledem k hodnocení dalších dílů a skutečnosti, že román jsem nedávno četl, si je nechám ujít. ()
Rozumím Ayn Rand a jejímu pohledu na svět. Bohužel dnes je její dystopický román stále více aktuální... ()
Velmi zaujimavy kusok. Prave vdaka tym ideam a inovaciam v nom pouzitych. Korporacie, politikarcenie, lobizmus, dravost v podnikani, "solidarnost" a manipulacia s trhom. To vsetko je, myslim si v sucasnej dobe velmi aktualne a sposob akym su tieto prezentovane v tomto filme, mi pride celkom uveritelny. Technickej ani hereckej stranke nemam co vytknut. Netrpezlivo ocakavam Part 2. Dufam, ze sa dockame dynamickeho, odhalujuceho a originalneho zakoncenia. Odporucam. ()
Kdo nečetl knihu, nemusí se s filmem vůbec namáhat, nemá šanci, aby mu film dával smysl. Kniha o 1112 stranách, která je založena na dlouhých (až dlouhatánských) monolozích, není reálně zfilmovatelná. Jaký smysl dává zkrátit typický dvacetistránkový monolog některého protagonisty do jednověté repliky ve filmu? Když před závorku tedy vytkneme, že celý film může posloužit jen jako ilustrace pro čtenáře knihy, tak jednu hvězdičku bych dal za solidní casting. Pí Schiling se mi jako Dagny docela líbila a i p. Bowler jako p. Reander je dobrý machýrek v dobrém obleku, jak se asi patří. Druhou hvězdičku dávám za to, že autoři se pokusili o nesplnitelný úkol. Pokud jde o posunutí děje ve filmu do současnosti, primárně šlo dle mého určitě o úspory, protože si nemohli určitě dovolit nějaké retro kulisy. Ale tato úprava mi nevadila. ()
Protože jsem zvládnl přečíst knihu pouze do poloviny, přivítal jsem filmové zpracování, že se dozvím "jak to dopadlo". Film vybírá hlavní dějové linie a pochopitelně nemá nebeletristické roviny svého knižního zpracování. Takže velmi zajímavá podívaná pro někoho, kdo knihu nečetl (byť zčásti), ale zklamání pro čtenáře. Nicméně díky za film ! ()
Jednostranné vidění světa. Ideální společenské zřízení spočívá ve vyrovnané ochraně všech tříd obyvatelstva. Fungující a prosperující sociální stát nebyl vybudován v Sovětském svazu nebo Československu, ale v Západním Německu. Oni zaměstnavatelé také nejsou žádní beránci viz podmínky prodavačů v supermarketech. ()
Zajímavý film, ale nechci hodnotit myšlenky, anžto jsem knihu nečetl. Pokud se jí to ale aspoň trochu blíží, tak to stojí za vidění a vzhledem k významu knihy i za přečtení. ()
Celkom fajn film, výborný herci, kamera a scenérie tiež fajn, príbeh OK ale čo ma doslova dožralo je ten koniec. Kuaaaaaaaa to musí človek dvojku pozerať či čo!!!! Keby boli urobili z toho tv minisériu tak by to bolo super a podľa mňa malý tv hit, ale takto dokurvili čo sa dalo. No nič vrhnem sa na dvojku a uvidíme či to zmrvili tak ako predpokladám. ()
Kupodivu kvalitni film. Neocekavane... ()
Asi dobry namet. Futuristicky a velmi akuratni. Ale to provedeni... Ach jo. Vylozene tam byl moment za pet hvezd, no nasledovany momentem, kdy absolutne ihned vite kdo se s kym vyspi, kdy, kde se vezmou prachy. A pak dalsi scena z kategorie odpad. A dalsi. No ne, Proste nezvladnute. Kamera, rezie, scenar, hudba, herci, osvetlovaci, zvukari, vsadim se, ze i catering stal za prd. Treba tohle nekdy nekdo natoci lip. A protoze nervy mam jen jedny, druhy dil odmitam absolvovat. Radeji ty hodiny utopim v knizni predloze. ()
Reklama