Režie:
Brian De PalmaKamera:
Stephen H. BurumHudba:
Ennio MorriconeHrají:
Gary Sinise, Tim Robbins, Don Cheadle, Connie Nielsen, Jerry O'Connell, Peter Outerbridge, Kavan Smith, Elise Neal, Kim Delaney, Britt McKillip, Jody Thompson (více)VOD (1)
Obsahy(1)
V roce 2021 první expedice s lidskou posádkou dorazila na planetu Mars. Výprava zachytí na monitorech podivný objekt a vypraví se k němu. Dojdou k hoře, ke které vyšlou radarový signál. Ten však vyvolá obrovský písečný vír, ve kterém zahynou všichni kromě velitele Luka Grahama. Na místě, kde stála záhadná hora, se objeví socha obřího ženského obličeje. Vzápětí vyráží k Marsu záchranná výprava. Po téměř půlroční cestě je jejich loď těsně před sestupem na oběžnou dráhu poškozena rojem mikrometeoritů. Jedinou nadějí astronautů je zásobovací modul předchozí výpravy. Podaří se jim přistát poblíž poničené základny předchozí výpravy. Objeví tu pološíleného Luka Grahama, který přežil v provizorním skleníku. Když se vzpamatuje, pustí kolegům záznam signálu, který vycházel z vnitřku sochy. Podařilo se mu ho dešifrovat a zjistil, že to je elektromagnetické zobrazení lidské DNA. Podivné je, že kousek chybí. Astronauté se chystají k odletu, potom je napadne, že signál je možná klíčem k tajemství sochy. (TV Nova)
(více)Recenze (329)
Zase přímý útok na mou trpezlivostí s americkou tvorbou současných let....nevěřím, že mohou býti lidé u "žezla" tak hloupí a přízemní...?!!! ()
Tohle je zajímavý film.... ALE!!! Jenom asi 90 minut, pak začne neuvěřitelné filozofování, moralizování a chytračení, které spolehlivě zabije to, co se celou dobu rozjíždělo velmi slibně. Přitom herci jsou dobře vybraní a solidně hrající, výprava se mi taky líbila (až do těch závěrečných 20-ti minut, které byly po změně prostředí příšerné i po stránce vizuální), i když značně čerpá z 2001: Vesmírné odyssey... A další věc - pan Morricone je sice velmi dobrý hudební skladatel, ale koho proboha napadlo dát mu skládat hudbu k sci-fi? Místy jsem se musela až smát, jak se jeho hudba do filmu nehodila a působila naprosto trapně... ()
Zatím se shodujeme - zajímavá SCI-FI, dobře herecky obsazená a řemeslně zpracovaná. Úchvatná hudba, kterou pro film vytvořil sám bůh - Ennio Morricone - vám v některých chvílích připomene Vesmírnou Odysseu, a možná tady můžeme spatřit počátek rozporuplnosti celého filmu - při některých scénách budete okouzleni, ale při jiných se nebudete moci zbavit pocitu, že jste to všechno už někde viděli...prostě tahle hvězdná sestava měla na víc. ()
Mám z Mise na Mars neskutečně ambivalentní pocity. Na jedné straně jsou tu scény, které jsou způsobem natočení úchvatné (nepřerušený střih De Palmy je prostě ohromující) a je tu (minimálně pro mě) atraktivní téma, potažmo jeho rozvinutí. Potíž je v tom, že ona samotná myšlenka nemá žádných vlastních nápadů, pouze zpracovává mnohokrát nahozená témata. Vinou toho má film ohromně nevyvážené tempo, protože pokud se zrovna neděje něco akčnější, tak postavy bádají dlouze nad tím, co už divák tuší. Chvílemi jde navíc o neskutečně naivní sci-fi, co se hereckých projevů týče, až mi to evokuje stařičké žánrovky z 50tých let (něco jako Zakázaná planeta). Závěr by měl být ohromujícím zážitkem hodným úcty, ale jaksi to působí až příliš nevěrohodně (otázkou je, jestli můžu takový termín užít u sci-fi... dejme tomu, že v duchu seriózní podívané je konečná sekvence jaksi příliš pohádková). Prvně jsem tento film viděl těsně po jeho uvedení a byl jsem ohromně zklamán. Dnes je pro mě Mise na Mars slušným žánrovým počinem, jehož největší slabinou zůstává, že se snaží být tak moc inteligentní, vážnou a hodnotnou podívanou pro další generace. Na to, vzhledem ke své přímočarosti a občasné naivitě, opravdu nemá... jo a Morricone si to vykrádání tématu z Obětí války mohl odpustit... ()
Bože, mě se to tak líbilo? Možná to bylo tím prostředím, nevím...fakt nevím...Brian de Palma? Gary Sinise? Tim Robbins? Já prostě nemám výhrad, snad až na dvě, kdy se s prvními záběry na Marsu vkrádal pocit umělosti a potom při hudbě Ennia Morriconeho, který se snad vykrádal, poslední dobou mi připadá, že všechno skládá podle podobného mustru (jeho hudba zde mi připomněla Misi a Věc - při scéně "Stav nouze.") ()
Nechápu to, že v Americe vznikly dva filmy na podobné téma ve stejném roce a oba svým způsobem dokázali tak u diváků pohořet. Tím druhým myslím Rudou planetu. Alespoň je poté větší chuť porovnávat a srovnávat mezi sebou filmy, které k sobě mají blíže než samotní astronauti na orbitě, protože co jiné divákovi zbývá, když ví, že ani jeden film, ač na to měl, nemůže být opravdu dokonalé sci-fi z prostředí, které zase tolik zfilmované není. Mise na Mars, dle mého názoru je přeci jenom na vyšším stupňi než jeho bratříček. Hlavně za to může filmový štáb v čele s režisérským jménem Brian De Palma. Od toho se čekalo opravdu dost a já se musím přiznat, že hodně jsem překvapivě dostal. Zajímavý příběh, který se nijak nerozvíjí, ale na konci závěrečná pointa rozvrátí celý film naprosto neuvěřitelným způsobem, možná stejně jako celkový názor diváka na samotný film. K tomu hudba od Ennia Moriccone, která je až moc fantastická. Sice do filmu zapadá, ale chvílemi už z toho všeho jde mráz po zádech. Celkově snaha, se kterou Brian De Palma šel do tohoto projektu se mu nevyplatila. Sice se ve filmu objeví slušná várka hereckých kvalit, závěrečná pointa také stojí za to vidět, ale i tak to bude film, na který se zapomene a když ne, tak se bude připomínat hlavně díky velké propojitosti s Rudou planetou --- Celá staletí jsme hledali původ života na Zemi. Hledali jsme na špatné planetě. ()
║Rozpočet $100miliónov║Tržby USA $60,883,407║Tržby Celosvetovo $110,983,407 ║ Tak očakávania od daného projektu boli asi nemalé, najviac to zlyháva v réžii, v prostoduchom scenári ktorý chce v niektorých momentoch pôsobiť veľkolepo ale opak sa stáva pravdou, či dokonca ani tie triky občas neoslnia. /45%/ ()
Zklamání !!!! Strašné zklamání... dvě připravovaná díla Mise na Mars a Rudá planeta .... obě o Marsu a obě naprosto hrozné.... je mi líto, že tenhle film v režii Briana De Palmy dopadl takto. Jediné, co lze přičíst k dobru je konec snímku, který upoutá svojí monumentálností a vypadá jak z jiného (lepšího) filmu. Herecké obsazení není vůbec špatné, ale je nevyužité. Brian De Palma je možná kvalitní režisér akčních filmů, kde se sází na psychologický rozbor hlavní postavy, ale na space operu opravdu nemá kvality a podle mě zdaleka ani fantazii. ()
Scénář: Jim Thomas, John Thomas, Graham Yost .. Ubohé! Kromě hudby je tahle sci-fi snad až z třetí kategorie.. 30%. ()
Miluju sci-fi z vesmíru, miluju De Palmu, Siniseho, Robbinse, Morriconeho - těším se - a pak taková blbost. Volný pohyb vesmírem natočen tak realisticky, až jsem se za břicho popadal a Morriconeho hudba - jedna z nejhorších vůbec - v mnoha scénách (hlavně těch dramatických) vůbec nepasuje k ději. ()
Nejhorší film o muškaření. ()
„Čo je toto za záchrannú misiu?“ V roku 1998 mali premiéru dva filmy o smrteľnom asteroide: Armageddon a Drvivý dopad. Dva roky nato sa situácia zopakovala, keď do kín vleteli dve snímky odohrávajúce sa na Marse koketujúce s myšlienkou jeho osídľovania resp. mimozemskej formy života: Červená planéta a Misia na Mars. Dobrou správou (v zmysle každý si nájde favorita) je, že sa na seba nepodobajú a každá si ide svojou vlastnou letovou dráhou. Takže kým Červená planéta bol „len“ marťanský survival s ubúdajúcim počtom hrdinov, Misia na Mars je o poznanie (aj dve) náročnejšia a ambicióznejšia. Režíroval ju Brian De Palma (čo bol len 2 roky od Hadích očí risk, mám ten film veľmi rád, ale vznikal vyčerpávajúco a vcelku drasticky sa prestrihával), na scenári pracoval Graham Yost (Operácia: Zlomený šíp, Nebezpečná rýchlosť) s bratmi Thomasovcami (Predátor, Konečné rozhodnutie), produkoval David Goyer (scenárista Bladea) a Ted Tally (scenárista Mlčania jahniat!), kameramanom bol Stephen H. Burum (Nepodplatiteľní, Vojna Roseovcov) a hudbu zložil nezameniteľný Ennio Morricone. V dobe premiéry tvorcami proklamované šokujúce rozuzlenie je v skutočnosti dänikenovský (a iný) šlabikár. Celé finále je ako zo zlého sna a možno by bolo lepšie, aby postavy na Marse nič nenašli. Kým Červená planéta stála 80 miliónov a na celom svete zarobila škandalóznych 33, Misia na Mars síce zarobila pekných 110, čo však pri rozpočte 100 tiež nemožno pokladať za úspech. Misia na Mars ma bavila o jednu hviezdu viac, ako Červená planéta. Rozpočet je z nej cítiť (vesmírne stanice a lode, marťanská základňa), má divokejší scenár (a teda nepredvídateľnejší a teda zábavnejší, aj keď miestami nechceným spôsobom), kasting je silnejší a postavy sympatickejšie (v Červenej planéte to boli až na výnimky samí kreténi a blbci). V ktorom inom filme vedľa seba uvidíte Tima Robbinsa (Vykúpenie z väznice Shawshank), Armina Muellera-Stahla (Hra), Connie Nielsen (Gladiátor), Dona Cheadlea (Sopka) a hviezdičky Vreskotu 2 Jerryho O´Connella a Elisu Neal? Nie je to vyvražďovačka á la Červená planéta, konca sa každopádne nedožijú všetci a minimálne u jednej postavy vás likvidácia zaskočí (aj keď poradie v úvodných titulkoch čo-to naznačuje). Sinise vyzerá ako keby to prehnal s alkoholom a mal každú chvíľu vrhnúť šabľu, ale k jeho role sa to chodí, už som ho videl podať aj zbedačenejšie výkony. Jedna z najzvláštnejších (ale tým pádom i najoriginálnejších) nehôd vo vesmíre. Povedal by som, že na tom, že Misia na Mars je miestami taká svojrázna, majú podiel tvorcovia, ktorí sa k tomuto žánru (resp. k vysokorozpočtovému hollywoodskemu sci-fi celkovo) absolútne nehodili a značne si to prispôsobili (medzi producentmi nechýbali dvaja muži, ktorých hlavným zamestnaneckým pomerom je pozícia scenáristov, režisér sa až na pár výnimiek dovtedy špecializoval na filmy o mafii, hudobný skladateľ mal v tom čase na konte 4 nominácie na Oscara za drámy atď.). ()
Jeden ze 200 nejlepších sci-fi filmů - 200 Greatest Sci-Fi Movies http://www.csfd.cz/uzivatel/136528-rhk/. ()
Při sledování tohoto SF jsem levitoval podobně jako hlavní hrdinové. Jenže zatímco oni levitovali mezi Marsem a Zemí, já levitoval mezi nadšením a znuděním. Nadšením proto, že příběh je brán velice vědecky, skoro jako by to byl hraný dokument BBC. Opravdu velká pečlivost se tu věnovala technické stránce letu na Mars i jeho průběhu. Jenže na druhé straně tu je taky neustále se opakující motiv rodiny a zázemí kosmonautů, následně převedený v sebeobětování a vůbec ten americkej patriotismus třepetající se vlajky. Odporně sentimentálně vlastenecká hudba neustále ruší a zahrabává jakoukoliv i trochu vypjatější scénu. Když v půli umře jeden z hlavních hrdinů při dosti dramatické situaci, je vám to úplně putýnka. Ve srovnání s dalším marsovským filmem toho roku Rudá planeta to vyjde vlastně na stejno, i když trochu jinak. Tady se stejně jako tam nezdrželi hloupých řečí a taky si nijak moc nepropracovali scénář, ale přeci jen tu jsou trochu víc realističtější v provedení techniky nebo postupů (i když, všeho s mírou, že) a navíc to není tak zábavné. Stejně jako tam se ani tady nepovedl konec. Tady ještě asi mnohem víc. Pár logických kiksů už neřeším (viz doplnění kódu DNA lidí, který se od DNA mimozemšťanů lišil jako DNA lidi od DNA opic). No nic, přesto se na to podívat dá, přestože pointa je dost pitomá a vzhled mimozemšťana naprosto magorskej. ()
Ten závěr s tím podivným mimozemšťanem mě tedy dostal, ale jo dobrý. ()
Ač to zprvu vypadalo na snímek s rozhodně dýchatelnější atmosférou než ta marťanská, ke konci jsem mohla už jen říct: Ennio, Briane, Time, Gary, do čeho jste to duši dali... Po tom, co jsme provláčeli jméno čtvrté planety bahnem jedné nevyvedené mise, Duchů Marsu a Rudé planety, bych se pranic nedivila, kdyby náš soused jednoho dne vyletěl z oběžné dráhy a napálil to přímo do matičky Země, aby zlotřilým pozemšťanům nedal už žádnou další příležitost. ()
Ženy jsou prý z Venuše a muži z Marsu, ale už to asi neplatí. Všechno je jinak a Mise na Mars to odhalila. Nebylo to nějakým obzvlášť zábavným způsobem, ale o nějakou tu interesantní myšlenku se přitom dalo zakopnout a mně bylo příjemné, že jsem se přitom mohl setkat se slušným zástupem známých hollywoodských kosmonautů. Přesto si s šestiletým předstihem odvážně dovolím prorokovat, že v roce 2020 si nebudou Emeričané takhle rozverně poletovat na trase Země - Mars. ()
Brian De Palma se ráno rozhodl natočit sci-fi a večer už točil poslední scénu. ()
18 let jsem se tohohle filmu bál, ale nakonec si jej kvůli De Palmovi přece jen pustil a rozhodně jsem nelitoval. Jasně, příběh je old school asi jako sci-fi z padesátých let a jede v poněkud vyježděných kolejích, ale natočené a zahrané je to tak suverénně, že s tím nemám nejmenší problém. Body k dobru za Morriconeho soundtrack. 7/10 ()
Docela zajímavá palmovka, kde Brian točí zase něco jiného. Zase se neponořuje do žánru tak moc, jak je obvyklé, ale přesto do něj vloží něco ze sebe, což jeho kousek dělá zajímavým a víc než snesitelným. ()
Reklama