Režie:
Rian JohnsonScénář:
Rian JohnsonKamera:
Steve YedlinHudba:
Nathan JohnsonHrají:
Joseph Gordon-Levitt, Bruce Willis, Emily Blunt, Paul Dano, Jeff Daniels, Piper Perabo, Noah Segan, David Jensen, Jeff Chase, Garret Dillahunt, Marcus Hester (více)Obsahy(2)
Loopeři jsou nájemní zabijáci, kteří pracují pro zločineckou organizaci. Jejich úkol je tradiční: osoby, které jsou pro sdružení nějakým způsobem nepohodlné, zastřelí a zbaví se těla. Odměnu za vykonanou práci pak vždy najdou přímo u své oběti. A za svou krvavou práci jsou placeni opravdu velice dobře. Existuje pro ně pouze jediné pravidlo – za žádnou cenu nikdy nesmí nechat svůj cíl utéct. Joe (Joseph Gordon-Levitt) patří mezi loopery, spolehlivě vykonává svou práci a užívá si luxusního, bezstarostného života. A to platí až do chvíle, kdy dostane další zakázku. K jeho velkému překvapení se totiž před jeho připravenou zbraní objeví on sám, jen o něco starší (Bruce Willis). Tato situace se mohla přihodit jedině díky další zvláštnosti této práce – organizace looperům totiž jejich „klienty“ posílá z budoucnosti. Popravované oběti jsou transportovány zpět v čase a to přímo před hlaveň určeného loopera. A Joeovi zbývá jen zlomek vteřiny k zásadnímu rozhodnutí – má zastřelit sám sebe? (oficiální text distributora)
(více)Videa (26)
Recenze (1 507)
Hned při odpanění tohoto komentu musím napsat, že se motáme někde mezi trojkou a čtykou. Protože mám zrovna zaražené vichry, snižuji na tripla. Možná si to po profouknutí ještě rozmyslím. - Je dobré zabíjet lidi jen tak, bez výčitek a jiných duševních strastí. Pokud se film dívá na svět očima hrdiny s obdobným přístupem, vždy stojí za pozornost. A ještě k tomu skifárna, no to se musí zhlédnout! S Brůsem!! A v červených, tý jofka. To si pošušňám jak rákoska na micině...A nebo ne-e. Psík sere na nízký rozpočet, logické trhliny ohledně cestování časem (to má každá podobná ftákovina, patrně proto, že přesun historií logiku postrádá sám o sobě) nebo na to, že Wiliž začíná vypadat tak, že už vážně zvládne kočenu leda polaskat jazykem. Ale proč se musí morální ponrava bez citu a kouska charismátka v tělě přeměnit na babysitter? A vždycky? A ta klíčová fakáňata nám do filmů vybírá snad někdo, kdo chce udělat z jakékoliv bžundy horror nejhrubšího zrna. Já bych se takového potomka bál natolik, že bych sral permanentně v síni, dokud by TO ve svém pokojíčku dovádělo. Po jeho usnutí bych vlezl srát možná i do obýváku, ale spíše jen tak na kousek, mezi dveře. Mimojiné - proč ona dějová úchylka s telekinezí? To už tam mohli nasadit i dinosaury a tlupu magorů v barevných kostýmech, ať to máme z jedný vody na čistku. ()
Čekal jsem jinačí nářez.... Johnson měl k dispozici zajímavé ingredience, od námětu až po duo Levitt-Blunt, nicméně výsledek je poněkud mdlý. Předkládání hlavní dějové linie není plynulé a divák si toho až nebezpečně často všímá. Osobně bych snad radši, kdyby byl Looper sebeparodující béčko, než tohle vystajlované NIC, protože když z kina odcházíte s takovým tím "nijakým" pocitem, mluví to za vše - 60%. ()
Největší síla drsné futuristické brakovky je v tom, jak sebejistý dozvuk po sobě zanechá. Ještě dlouho po odchodu z kina mi běží hlavou, přemýšlím nad jednotlivými dějovými linkami a radost mi kazí hlavně to, že čím déle přemítám, tím víc logických nesrovnalostí a paradoxů se mi vrací. Díky dokonalému castingu s neústupným Willisem v čele je ale radost se na tenhle žánrový mix dívat. Sympaticky nekompromisní forma dává snadněji zapomenout na vypravěčské chyby. 70% a zaokrouhlení nahoru za nezpochybnitelnou odvahu Riana Johnsona. ()
Po úvodních dvaceti minutách jsem byl připraven na futuristickou variaci existenciálních krimi à la Samuraj. Johnson však režíruje s mnohem menší soustředěností než precizní Melville. Výsledek se sice nesype tak jako Bratři Bloomovi, jednotný styl film každopádně postrádá. Kromě naprosto seriózních a velice působivých prostřihů do zmechanizovaného života nájemného vraha (ač mi jaksi uniklo, proč nejsou nepohodlní posílání z budoucnosti rovnou v neživém stavu) dojde i na fraškovitě černý humor, nasládlou romantiku, brutální „rambo“ akci nebo lekce telekineze pro začátečníky (nemluvě o hodně westernovém závěrečném střetu na silnici). Hodně je nejen žánrů, hodně je také vypravěčů, mezi nimiž Johnson přepíná. Vyprávění se tím sice zajímavě rozvětvuje, ale k žádnému překvapivému „seběhnutí“ do jednoho bodu to nakonec nevede. Zohlednění více úhlů pohledu v zásadě jenom potvrzuje pravdivost mé oblíbené hlášky z Pravidel hry: Na světě je hrozné, že každý má své důvody. Obávám se, že snaha aplikovat na film Bordwellův model forking-path narace, s tím, že před sebou namísto dvou časových rovin máme dvě vzájemně se ovlivňující lidské mysli, by skončila ve slepé uličce (jakkoli rád bych si tuto domněnku nechal vyvrátit druhým zhlédnutím). Důležitější než časové paradoxy jsou pro Johnsona totiž morální dilemata, jež před postavami vyvstávají a jež také nás nutí k neustálému vyhodnocování situace z emocionálního hlediska. Komu patří budoucnost? Kudy vede hranice mezi promarněným a naplněným životem? Jaký máme nárok na to, činit rozhodnutí za druhé? Tady se opět hlásí ke slovu ona nehollywoodsky bezvýchodná osudovost, jenomže přebalená do okoukanějšího, rodinně-melodramatického hávu. Věřím, že kdyby Johnson zůstal u krátké metráže, jak byl původní plán, máme před sebou bombu, o které nadšeně tweetují geekové z celého známého internetového světa. I takhle ale jde o velmi nápaditý film, který akorát, poněkud v rozporu se svým dominantním sci-fi žánrem, dá víc na city než na rozum. 80% ()
Milujem filmy, kde sa cestuje casom a tento film bol z mojho pohladu po scenaristickej stranke i celkom originalny. Jasne, ze tu boli zabery, pri ktorich som si spomenul napriklad na FREKVENCIU (2000) s Dennisom Quaidom a s Jamesom Caviezelom, kde sa pokusali syn s mrtvym otcom spred tridsiatich rokov sucasne cez vysielacku menit udalosti alebo legendarneho TERMINATORA (1984), ale aj v tomto filme chcel Willis zmenit udalost, ktora sa este len ma stat, avsak nechcem nic prezradzat. Chvilkami mi Bruce pripominal nelutostneho SAKALA (1997) a v zaverecnej prestrelke s celou bandou aj so zapornym Jeffom Danielsom, ktoreho som po prvykrat videl v zapornej ulohe, mi pripomenul nelutostneho zabijaka, ktory sa pred nicim nezastavi a bez problemov pozabija aj dalsich 20-tich zabijakov. Avsak nechcem kazit dojem, ze sa jedna o non-stop akcnu nahanacku na macku a mys, pretoze je tu hlavne v druhej polovici aj Emily Blunt a prave dialogove sceny trosku stratia tempo a zalezi uz len na divakovi, ci bude spokojny, alebo sa bude nudit. Ja som sa nenudil a som rad, ze som tento film videl v kine, aj ked zase u mna to na plny pocet nie je. Avsak rad si tento film opät niekedy zopakujem. __________ Joseph Gordon-Levitt - (Joe) +++ Bruce Willis - (Starý Joe) +++ Emily Blunt - (Sara) +++ Paul Dano - (Seth) +++ Frank Brennan - (Starý Seth) +++ Noah Segan - (Blue) +++ Piper Perabo - (Suzie) +++ Jeff Daniels - (Abe) +++ Pierce Gagnon - (Cid) +++ Výkonný producent: Jospeh Gordon-Levitt +++ (Videl v kine 06.10.2012) +++ ()
Galerie (148)
Zajímavosti (34)
- V jedné scéně střílí Bruce Willis (Joe) ze dvou zbraní naráz. Jedná se o modely FN P90, navržené a vyrobené v Belgii. (HellFire)
- Velké pistole, které se ve filmu objeví, a jednu z nichž používá také Kid Blue (Noah Segan), jsou skutečné pistole Magnum Research BFR, které používala americká armáda v roce 1873. Váží přes 2 kg. (HellFire)
- Role Noaha Segana jménem Kid Blue byla napsána přímo pro něj, neboť je to jeho přezdívka už z pubertálních let, kdy přilnul ke komediálnímu westernu Kid Blue (1973) spatřenému z VHS ve španělském znění s titulky v mizerné kvalitě v proslulém The New Beverly Cinema v Los Angeles. (TheDude)
Reklama