Režie:
Michael ReevesKamera:
John CoquillonHudba:
Paul FerrisHrají:
Vincent Price, Ian Ogilvy, Rupert Davies, Hilary Heath, Wilfrid Brambell, Margaret Nolan, Godfrey James, Bernard Kay, Tony Selby, Hira Talfrey, Anne Tirard (více)Obsahy(2)
Po Cromwellově vítězství u Naseby 1964 se Anglie zmítá v bezpráví a anarchii. Bandy dezertérů se potulují krajem, loupí a znásilňují. Hopkins a Stearne se své gaunerství snaží legalizovat tím, že se vydávají za lovce čarodějnic. Z důvěřivých místních úřadů tahají peníze za to, že odhalují údajné čarodějnice. Mladý Richard Marshall, příslušník Cromwellovy armády, dostane dovolenou, aby mohl navštívit svou vyvolenou Saru, která žije se svým strýcem, venkovským knězem. Když dorazí na místo, naskytne se mu hrůzná podívaná na dílo Hopkinse a Stearneho - vesnice je zplundrovaná, strýc Sary umučen k smrti, Sara znásilněná. Richard se se Sarou ožení a přísahá, že Hopkinse najde a zabije. Nejdřív se ale musí vrátit ke svému pluku. Teprve po nějakém čase se mu podaří vydat se znovu za Hopkinsem, který právě řádí v Lavenhamu. Zprvu se zdá, že osud Richardovi přeje, pak se ale Hopkins zmocní Sary i Richarda a vypadá to, že je živé ze své mučírny nepropustí... (Interama)
(více)Videa (2)
Recenze (38)
Dosť nudný exploatačný historický film (v žiadnom prípade horor) s ako vždy charizmatickým Vincentom Pricom. Príbeh je inšpirovaný skutočným lovcom čarodejníc, napriek tomu sa zameriava len na jeden prípad, ktorý je pravdaže od podstaty vykonštruovaný a nie je tam ani náznak pochybnosti, žeby obvinený kňaz mal čosi dočinenia s diablom. ()
Na rovinu je třeba říci, že se jedná o dobrodružný film s prvky filmu historického. Byť Hopkins skutečně žil, nejde o žádnou dobovou rekonstrukci. Čistě oddechová záležitost má blíže k filmům s Angelikou, než k čarodějnickým horrorům, tím není ani trochu. Nelze však pominout důraz na touhu po moci, využívání udavačů, podplácení, vyřizování si účtů mocenskými praktikami a rozhodování sadistických bestií o životě druhých. Nejnapínavější částí je honba Richarda Marshalla (I.Ogilvy) za zvráceným soudcem (skvěle, jak jinak, ztvárněným V.Pricem) a jeho úchylným pomocníkem, aby vykonal osobní pomstu. Nádherné přírodní scenérie, velmi dobrá kamera a úderná hudba (Paul Ferris). Romantický příběh o zločinu a pomstě, Kladivo na čarodějnice nečekejte a satanský film už vůbec ne. Dvě hvězdy za V.Price. (viděna režisérská verze s doplněnými vystřiženými scénami) ()
Viděl jsem verzi, která byla doplněna o původně vycenzurované záběry a díky tomu film působil o trochu sadističtěji a brutálněji než dříve. S hororem to ale nemá nic společného. Je to skutečně pouze nízkorozpočtový (a)historický snímek o slavném lovci čarodějnic odehrávající se na pozadí bitvy u Naseby. Vincent Price hraje jako vždy s noblesou a vůbec nevadí, že skutečnému Hopkinsovi bylo v dané době pouze 27 let, zatímco Vincovi o třicet víc. Stejně tak konec filmového Witchfindera se značně liší od jeho historického předobrazu. __ Celkově mi tam chybělo větší napětí nebo temnější atmosféra, výrazných nebo povedených scén tam je také málo (paradoxně to jsou hlavně ty doplněné dodatečně). Na druhou stranu se mi líbila hudba a krajina, ve které se film odehrával. ()
Leckde po internetu lze najít srovnání tohoto filmu a našeho Kladiva na čarodějnice. Proč ne, ale bohužel pro Brity je Vávrův film neskonale lepší. Lovci čarodějnic sice vyprávějí o tomtéž a divákovi zprostředkovávají tentýž hrůzný zážitek (absolutně netečné pohledy davu, který přihlíží upálení, jsou čirá hrůza), ovšem zdaleka nejsou tak sugestivně odpornou a od začátku do konce autenticky působící podívanou. Jako by se tvůrci báli o čarodějnických procesech vyprávět "jen tak", a tak příběh zaobalili do vcelku klasicky pojatého dobrodružného příběhu s romantickou zápletkou. Špatné to rozhodně není, ale čekal jsem něco trochu jiného. O tom, že Vincent Price (kterého bych skoro nepoznal) je úžasný, snad psát nemusím. ()
Veľmi vierohodne pomerne kruto pôsobiaci snímok o chorom prenasledovaní údajných posluhovačov diabla samotnou cirkvou. Na Československé “Kladivo na čarodejnice” sa to síce nechytá, no musím naozaj uznať, že príbeh je viac než uveriteľne podaný. Každá žena čo nechcela “dať”, bola automaticky čarodejnica, v dnešnej dobe by už nebolo koho upáliť :D Dobre sa nato pozeralo či už z historického hľadiska, alebo samotnej atmosféry dávnej doby, ktorá bola jednou z najkrutších čo si človek pamätá. No a táto banda v blieloch rúchu so zlatými gombíkmi a krížom na krku doteraz vládne svetom .. to kurva nevymyslíš. ()
Reklama