Režie:
Jason EisenerScénář:
John DaviesKamera:
Karim HussainHrají:
Rutger Hauer, Gregory Smith, Robb Wells, Molly Dunsworth, Brian Downey, Jeremy Akerman, Nick Bateman, Jason Eisener, Sam Tarasco, Tim Dunn, Rob Cotterill (více)Obsahy(1)
Ďalší projekt založený na Grindhouse traileri s rovnakým názvom. Príbeh sa odohráva v blízkej budúcnosti, kde zákon so spravodlivosťou podliehajú zločinu a násiliu. Proti skorumpovanému policajnému štátu sa postaví jeden bezdomovec s brokovnicou, ktorý na ceste za spravodlivosťou postrieľa zopár skorumpovaných policajtov, pedofilného Santa Clausa a mnoho iných chrapúňov. (ČSFD)
(více)Videa (2)
Recenze (288)
Pokud by byl pod Hobem podepsaný Rodriguez či Tarantino, okamžitě by se začalo mluvit u kultovní záležitosti. A právem. Eisner totiž strčil jejich společný grindhouse projekt hravě do kapsy a přidal ještě něco navíc, co muselo všechny hnidopichy a moralisty totálně vykolejit. A dvojice zabijáků zvaná "Mor"? Moji noví hrdinové. Pokračuj Eisnere, pokračuj. 90% ()
Bůh žehnej Americe ze stejného roku mě bavil nepopsatelně více, i když námět je vlastně skoro totožný. Brutální scény jsou zde málo brutální, takže milovníky drsné školy tento snímek nechá chladnými. Počet mrtvol také nijak nevybočuje z dnešního běžného standardu. Uklidit město je samozřejmě fajn nápad a člověk mu musí fandit. Jen by to chtělo i použít hlavu. Schody se zametají shora, chápu, film by sice dával smysl, ale neměl by takovou gradaci. ()
It´s fucking epic. ____ 1, Exploatace jsou odjakživa rozkročený přesně mezi uměním a oficiálním diskurzem, proto není většího prohřešku než dát do kupy chytře se tvářící exploataci-midcult, nebo se opřít o silné studiové zázemí. Když si zrekapitulujeme druhou polovinu dvacátého století z hlediska kinematografie, vidíme umění v 60kách, exploatace v 70kách a nastupující institualizaci v 80kách. Určitým měřítkem toho, že nedošlo mixnutí exploatace něčím závadným, dává čas, kdy může být nasazena v televizi. Tarantinův grindhouse unese 20:00, Rodriguezův 22:00, kdežto Eisenerů až 0:00, tudíž vychází z klání i se silnějšími soupeři jako vítěz. Postmoderní Tarantino upadl do nepříjemného paradoxu znalectví a citací, který ruší samotný princip nekompromisně bulvárních exploatací a obrací je k umění, k tomu, co označují Francouzi merde en bas de soie (doslova „lejno v hedvábných punčochách“), zatímco jeho moderní, méně poučený, a tudíž exploativnější kamarád Rodriguez je až příliš v zajetí studií. Z úplně jiných pozic vycházejí autoři stojící za Bezďákém s kulovnicí, jimž nešlo o další parodii či imitaci, o další retro-style tribute nebo reflexi posílenou mikrofony v záběru, chybějící cívkou a škrábanci na filmu, ale o poctivou, nepřikrášlenou, postaru vyrobenou exploataci, která tak trochu jako kdyby přicestovala přímo ze sedmdesátek. ____ Na druhou stranu Bezďák s kulovnicí nevyjadřuje jenom povrchní postoje a neláká jen na šokantní podívanou, protože pod jeho povrchem dřímou temné tóny, takže úplně festová exploatace to určitě není – zkrátka je do filmu vepsán jistý sociální komentář periferního povlaku, o něž společnost nejeví zájem. Odehrává se nám tu klasický střet mezi stylem a narativem, kdy styl produkuje senzační, skandální, či kontroverzní obsah, zatímco narativ navzdory absurditě, humoru a krvi nepostrádá jistý komentář dodávající filmu na hlubším smyslu. Na tomtéž paradoxu stojí téměř všechny akční filmy, v nichž se z plátna řine krev a násilí, ale opět v té narativní rovině jsou ty příběhy, podsunující divákům zcela přijatelné hodnoty a vzorce chování, bezvýhradně etické (ochrana slabších, boj proti terorismu, buď vždy uctivý ke svým učitelům a starším ap.). Je docela logické, že lidé kladoucí smysly před rozum setrvávají u negativního pohledu, kdežto hermetici odkojení exegezí vidí mravoučnou rovinu těchto žánrů (opačný příklad nacházíme v HBO seriálu Hra o trůny, kde vidíme zoufalou snahu vykompenzovat uhlazenost, sešněrovanost a zjevně neustálou kontrolou filmu producenty a risk managery krví a sexem – je až komické, jak tu incest a rádoby drsnost vyvažuje jinak nekonečnou přehlídku narativních a příběhových klišé). S tímhle rozdílem mezi stylem a narativem souvisí ještě jedna skutečnost týkající se toho, proč nám nevadí mrtvoly ve fikci, ale v dokumentu s nimi máme problém, ačkoliv jsou v obojím případě zobrazeny téměř stejně – znamená to snad, že vnímáme filmy více přes rozum než přes smysly? Nedějeme si falešné iluze, spíše jsme obětí těch, kteří nám dopředu říkají, v jakém jsme žánru a jak jednotlivé skutečnosti vnímat. Chtělo by se říct, že již velmi dlouho žijeme sny jiných. Komunisté nám dokonce říkali, že jejich sen je naším snem. Není načase, abychom žili naše vlastní sny? ____ 2, Exploatace ovšem nestraší jen 60ky a 80ky, ale poslední dobou čím dál častěji 90ky, jež jsou momentálně jejich nejhrozivějším nepřítelem. Největším prohřeškem proti zákonům exploatace a skutečně skandálním faux pax by totiž byla jejich infiltrace 90kami, tj. nástupem počítačů a internetu. O tom, jak se kulometným střihem zachvácená a zesubtilněná kinematografie někde na konci devadesátých let přesunula z kolize v záběru do kolize záběrů, kterých se díky levnému digitálnímu natáčení naseká nehorázné množství, a co udělal s filmy digitál, vypovídá konfrontace parníku z Fitzcarralda a korábu z třetích Pirátů v Karibiku. V rámci natáčení filmu Fitzcarraldo proběhlo skutečné přesunutí lodi přes obří kopec, naproti tomu ve třetích Pirátech se koráb pohyboval po krabech a celé to působilo, nehledě na umístění v posmrtném očistci, dosti snově a neosobně. Obraz těžce zápasícího parníku, který putuje přes vrcholek hory a zařezává se do krajiny, byl skutečně neobvyklým obrazem, ale poutal k sobě pozornost něčím jiným než prakticky levitující koráb ze třetích Pirátů. Vidíme, že digitální efekty stále více nezobrazují pouze pohyby věcí jako mohutné srážky aut nebo cokoliv podobného. Z ničeho nic jsou digitální efekty spíše estetickým, narkotickým přístupem. Před CGI efekty, které nejednou vypadají jako fake, preferují autoři Bezďáka s kulovnicí skutečný fake, tj. laciné gore gagy zbastlené na place. Přimlouvají se jinými slovy za parníky z Fitzcarralda. Přimlouvají se za zadní projekce namísto klíčování a dokreslovačky před matte paintingem; za precizní skutečné makety nahrazené dnes 3D modely a pyrotechniku, jež byla vytlačena z ekonomických a bezpečnostních důvodů počítačovými postupy. ____ Opět je ale třeba dodat jedno ale, protože tvůrci natáčeli na REDku X (natáčely se jí i Nikolaevovy Lidice) a s počítači má film až podezřele hodně co společného, neboť jestliže divácký prožitek u Avatara zosobňoval návyk na pohyb uvnitř trojrozměrné počítačové hry a Počátek byl zosobněním přepínání mezi různými okny na pracovní ploše počítače a mezi hypertextovými odkazy, tak Bezďák s kulovnicí oslovuje youtube generaci, jelikož každá scéna z filmu by mohla být virálním videem, které uniklo na internet. O to složitější bylo logicky pro tvůrce napříč tímhle virálním cirkusem udržet kontinuitu příběhu a postav. ____ Když kvůli ničemu jinému, tak si to dejte kvůli harpunování lapiduchů ve špitálu dvojicí plechových démonů, kteří přifrčeli do filmu z jiné dimenze odněkad z komiksu. ____ It´s fucking epic. („Proč si to napsal dvakrát?" A já: „Nenapsal."... Chápeš? To byla ozvěna toho It´s fucking epic ze začátku coby narážka na echo z Predátora: „Teda ty máš velkou kundu, teda ty máš velkou kundu.“) () (méně) (více)
Tento film dáva poctu 80 rokom a to hudbou, vizuálom, ale aj splatterovskov gore jazdou. Je to hlavne jedná velká šou, kde príbeh je len zástierka pre zvratenosti, šialenosti, morbídnosti a všetko čo v najväčších množstvách. Rešpekt, tak tu ho nehľadajte! Parádny vizuál, remeselne to pokrivkáva, ale vizual je prenádherný. Je tu veľa odkazov na iné filmy,narátal som ich okolo osem, ale určite som niektoré prehliadol. Ja takéto filmy, čo sú nasiaknuté krvou, črevami, useknutými časťami tiel a iné hororové veličiny vo filme zbožňujem a keď sa k tomu pridá svižný dej, tak u mňa vo väčšine prípadov zavládne spokojnosť a tu to nebolo inak. 5* prihadzujem za Hauera, ktorého zas tak moc nemusím, ale v tejto roli bol ako ryba vo vode, náramne mu sadla. Videné v rámci filmovej výzvy od PetrPana. ()
Tak to byl zase jednou masakr. Viditelná pocta 80.letům (hudba, barva, stylizace, námět) s maniakálním R.Hauerem, co čistí město od sajrajtu - brokovnicí. Tenhle snímek vás buď pobaví, nebo ho pošlete do kopru. Jasně, nejde o žádné veledílo a odkazů na různé filmy najdete spousty, ale o to zřejmě tvůrcům šlo. Já už se dlouho takhle nezasmál! Kdepak jinde uvidíte ohoblovovanou ruku sekačkou na trávu jejíž zbylý pahýl dokáže propíchnout trýznitele a ještě zvednout kanálový poklop? Ani v zombie opusu od Jacksona! ()
Galerie (19)
Photo © Magnet Releasing
![Somrák s brokárnou - Fotosky](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/159/191/159191470_5e81c4.jpg)
Zajímavosti (4)
- Auto, ve kterém jezdí Slick (Gregory Smith) a Ivan (Nick Bateman), je Bricklin SV-1, vyráběný v Kanadě v 70. letech. (Corpsegrinder)
- Film byl natočen v kanadské provincii Nové Skotsko, kde žije velmi početná francouzská komunita. Ve scéně se školním autobusem je tak možné na zadním okně autobusu vidět nápis "sortie de secours", což je francouzský výraz pro únikový východ. (oje)
- Brokovnice, kterou bezdomovec (Rutger Hauer) ve filmu používá, je Remington 870. (oje)
Reklama