Kamera:
Harold RossonHrají:
Judy Garland, Frank Morgan, Ray Bolger, Bert Lahr, Jack Haley, Billie Burke, Margaret Hamilton, Charley Grapewin, Clara Blandick, Adriana Caselotti (více)VOD (3)
Obsahy(2)
Sirota Dorotka vyrastá u svojej tety a strýka na ich farme v Kansase, kde žije jednotvárny a obyčajný život, sníva však o úplne inom svete, až ju raz tornádu spolu s jej psíkom Totom odnesie do zázračnej krajiny Oz. Až tam zistí, ako jej rodina chýba a chce sa vrátiť späť k svojmu bežnému životu. Spolu s novými priateľmi sa vydáva do Smaragdového mesta, kde žije mocný čarodejník z krajiny Oz, ktorý by jej mohol pomôcť vrátiť sa domov. (STV)
(více)Recenze (318)
Tehdejší diváci se ve chvíli, kdy Dorotka otevře dveře do země Oz, museli cítit jako dnešní v IMAXu na AVATARovi. Tenhle muzikál je (přinejmenším dětská) povinná „četba“, jinak není možné vychutnat si (jako dospělí) ani filmy jako třeba Svět zítřka nebo A. I., které na něj zásadně odkazují. DVD je napěchováno bonusy k prasknutí. Kromě filmu s restaurovaným zvukem a obrazem např. dokument o filmu The Wonderful Wizard of Oz: 50 Years of Magic, kterým doprovází Angela Lansbury, nebo vystřižené a nedochované scény (mezi vystřižené scény na chvíli patřila i píseň Over the Rainbow - prý zdržuje film a nehodí se, aby herečka zpívala na dvorku). A kupy dalších bonusů včetně původních němých verzí příběhu. ()
The Wizard of Oz se odehrává ve světě fantazie plném dětské hravosti a kouzelných nápadů, až se skoro nechce věřit, že byl ve své době promítán v kinech do 16 let s dospělým doprovodem. Jistě, jsme zde i svědky vraždy, ta je však spáchána trochou vody a omylem. Dokonce ani nevadí, že značná část první poloviny filmu je vyplněna muzikálovým jucháním, výjimečně musím přiznat, že mi k atmosféře pasovaly výborně. I po technické stránce je na svou dobu netradiční, jednak Technicolor vypadá báječně a navíc je použit pouze v pohádkovém světě a kontrastuje s černobílým (či spíše žlutočerným) obyčejným Kansasem. ()
Tuto "pohádku" mám v hlavě od svých dětských let, již přes 20 let, kdy jsem ji stále nemohla sehnat, až doteď. Jsem fascinováná propracováním na onu dobu - obličej strašáka, tornádo, bubliny, barevný kouř, ohňové střely - vše to vypadá jako dílo počítačové grafiky a moderních maskérů. A to, že je snímek z 39 barevný - s tím jsem se dosud nesetkala - a to se počítá naše Cesta do pravěku z 55 průlomová... Velice pokrokový snímek taková Cesta do středu země s Karlíkem dohromady. To vše vytvořeno za nějakého půl roku? 😮 ()
Skvost, nádhera, masterpiece. ()
Viděno před 14 dny a zapomněl jsem okomentovat, tak to teď napravuji. Nevím, prostě nevím co si o tomhle mám myslet. Chápu, v čem spočívá nadčasovost a jedinečnost tohohle snímku, na svou dobu se jedná o něco neuvěřitelného - ty barvy, ty triky, hudba, kostýmy. V tomto ohledu je to opravdu jedinečné. Ale jak tomu mám dát větší hodnocení, když po skvělém úvodu následuje hodně prazvláštní asi hodina, u které nevím chvílemi, jestli se smát pitvoření se některých postav (zejména zbabělému Lvu), pak usínat nudou nebo co vlastně. Závěr to zase vylepšuje o něco, ale rozpaky zůstávají. Judy Garland asi byla talent, zejména pěvecky je naprosto neuvěřitelná, ale v některých scénách teda dost silně přehrávala, i na tu dobu. (Blu-ray, orig.) ()
Na tento filmový kult jsem byl zvědavý. V prvé řadě mě zaskočilo, jak moc mi to připomínalo jiné filmy a proto jsem se na něj podíval 2x. Na podruhé jsem se soustředil znatelně lépe. Překvapila mě barevnost obrazu, obzvlášť na dobu vzniku filmu. A rozdělit film podle toho na 2 části (černobílý-barevný) shledávám vydařeným nápadem, bez ohledu na důvod (nouze z ctnost, nebo umělecký záměr- realita černobílá a Země Oz barevná v době, kdy si mohly barevnost dovolit jen velké filmové ateliéry). Pro příběh je srážející postava Lva (ó, jak mě lezl na nervy. Chudák herec, ta maska je katastrofa na entou), který po bok robota (kniha vydána pár let(20) před R.U.R překvapivě zajímavé) a Strašáka nepatří, a který má o proti ostatním zpívajícím postavám 2 vystoupení (ostatní jedno) a zásadně narušuje prožitek. Trochu se mi nelíbí, že ke každé druhé věci se dostane jak slepá k houslím. Ale moc se mi líbila Čarodějnice. Ta herečka si to musela užívat při natáčení, a jako archetyp záporné postavy zahrála dokonale. Domnívám se, že barevná část je horší, než černobílá, protože je špatně zrežírovaná a příliš divadelní. Písničky celkem ušli ale na muzikál mi chybí jedna, která by propojovala různé části. A v neposlední řadě také i stářím uměleckého díla a s tím související muzikálovým neumětelstvím. Jenže na druhou stranu, tohle je právě jeden z těch muzikálů, z kterých si bylo možno si vzít poučení a říct si: toto je špatně (a Dorotčin pejsek obzvlášť, nejvíc jméno Toto. Hned po Lvovi by přišel na řadu, kdybych měl vytvořit nový sestřih, jeden zavšivenej podvraťák), to opakovat nebudeme a tohle se povedlo (některé písničky a kulisy v Zemi Oz), tím se inspirujeme. Pustil jsem si to v originále s titulky a můžu říct z pozice člověka, který není předurčen mluvit vícero jinými řečmi, že tenhle film je ideální na výuku angličtiny (všechno je vyslovováno tak, že i já slyším každé slovo (a nikoliv nějaké anglické mumlání). Jako výtvor, který inspiroval mnohé další pozdější kousky (Futurama, Avatar a mnohé další) jsem viděl předobraz, kterým se inspirovaly-obšlehly tvůrci Raubíře Ralfa (filmového pohledu, za jiných okolností by ta scéna mohla být třeba ve filmové pohádce) střídání stráží. Ať se mi to líbilo, jak líbilo, jsem rád, že jsem ho viděl kvůli odkazům v mnohých současných amerických filmech a seriálech, lekci z angličtiny a jednomu plynoucímu uvědomění z mého nejoblíbenějšího fantasy (nekonečného příběhu), proč se mi tak líbí. A) uvědomil jsem si, že nemá hlavní zápornou postavu a B) jak nepřekonatelně dobře (na rozdíl od zdejšího obsahu. Scénárista si tu očividně vycucal z prstu) je tady vysvětlené, že cesta je cílem k poznání pravdy. PS:" Somewhere over the rainbow" je jednou z mých nejoblíbenějších písní. ()
Svet krajiny Oz bol krásne zaujímavý.Navzdory kulisám, ktoré predstavovali svet bola vizuálna stránka silnou doménou filmu,kde farebnosť a pestrosť boli hlavnými príčinami prečo ,,to,, bolo pekné.Rovnako diváka okúzli aj jej rozprávkové čaro alebo chytrá pointa deja.Bol to síce muzikál,ale možno práve tento fakt bol vinníkom toho,že občas mi to pripadalo v tomto smere ako pekný,ale lacný gýč. ()
Za vším hledej psa... Všichni si vyzpěvují do kroku, barevný fantazijní svět kam až kamera (a instalace kulis v interiéru) dosáhne a (skoro)závěrečná scéna s velkým Ozem DJem, který roztáčí svůj mixážní pult a mačká čudlíky. Nemůžu se ubránit dojmu, že tvůrci pravděpodobně požili při tvorbě scénáře nemalé množství psychotropních látek. Proč by použili zrovna Smaragdové království...? Jinak věřím, že děti musí u Čaroděje zírat s pusou dokořán... ()
Jeden z nejlepších snímků natočených kolem poloviny minulého století. 90% ()
Tinman a Scarecrow sú super, ostatní trochu zaostávajú, hlavne mi tu takmer vôbec nesedela Judy Garlandová. Inak pekná rozprávka, kde sa raz za čas objaví aj celkom pekná myšlienka (to s diplomami pobavilo), no aj tak si nemôžem pomôcť, ale viac ma bavili tie časti v Kansase, a to asi nie je dobré. ()
Jo a ne. Bylo to strašně teatrální. Víc než by se mi líbilo, takže mě ten film občas vyvedl z mé komfortní zóny a to úplně příjemné není. Na druhou stranu - ta čarodějnice byla tak pěkně zelená! A zelený, jak víme z Pátého elementu, je dobrý. Tím se dostávám k tomu, že Dorotka s hafanem nebyli zelení skoro vůbec (ten pes byl prostě nevychovanej no). A nakonec! Ten lev, ten byl tak hroznej, vůbec bych se nedivila, kdyby Dorotku před návratem domů znásilnil v křoví. A to u takového filmu úplně pociťovat nechcete. ()
Moc pěkná pohádka z roku 1939!!! ()
3,5* ()
"Toto...I have feeling we're not in Kansas anymore." Davno pred Tolkienem, C. S. Lewisem ci Rowlingovou zil byl L. Frank Baum, ktery se rozhodl stvorit zemi Oz :) Do ni zasadil dej mnoha svych novel, ale nejslavnejsi se stala hned ta prvni z r. 1900 - "The Wonderful Wizard of Oz". Pro Americany je to pohadkova klasika, ktera priznam se mne jako Evropanovi uplne nesedi :) Jako nasinci odkojenemu mixem Erbena/Nemcove/Andersena a Grimmu mi anglosaske pohadky prisly vzdy jak kdyby jejich autori celou noc hulili. Z tohoto pohledu maji Carrollova "Alenka" ci Dahluv "Karlik a Tovarna na cokoladu" a take "Oz" hodne spolecneho. Je tu spousta podivnych postavicek, pestrobarevny svet a casto chybi nejake ponauceni ci pointa ve stylu "dulezita je cesta nikoliv cil". "Carodej ze zeme Oz" neni vyjimka. Dorotka z Kansasu a jeji psik Toto (mimochodem docela skaredej vorech :-D ) jsou nerozlucna dvojka, a tak utika z domova, kdyz ho chce zla sousedka utratit. Na popud sibalskeho ale dobromyslneho potulneho kejlklire se ale vraci domu. Bohuzel zrovna ve chvili, kdy uderi tornado. I kdyz se ji vse pote zda, je presvedcena, ze ji vitr odnesl i s domem do kouzelne zeme za duhou. Potkava Strasaka, ktery chce mozek, Plechace, ktery touzi po srdci a Lva, jenz potrebuje odvahu. Vsichni jsou to vlastne delnici z farmy jeji tety, ktere si jeji fantazie vysnila do zcela pohadkove podoby. Spolu se vydavaji do Smaragdoveho mesta za Carodejem, ktery jim ma prani splnit. Ze je carodej podvodnik a ze jejich pozadavky budou splneny tak nejak "napul", to asi kazdy zna, preci jen je to uz proflakla story. Osobne v tom ale nevidim to moudro, o ktere se autor mozna metaforicky snazil - je to holt barevne dobdrodruzstvi, kdy na hrdiny ceka nejedna prekazka, ktere jim do cesty stavi zla carodejnice Zapadu. Samozrejme na deti to ma urcite zcela jiny ucinek, jako dospelakovi mi to prijde docela banalni. Pribehu z Oz bylo natoceno uz spousty, ale tento zustava nejslavnejsi. Judy Garlandova s rubinovymi strevicky je roztomila, carodejnice spravne hnusna, a navic je film doplnen veselymi pisnickami, takze proc ne. Na to, ze je to snimek z r. 39 je opravdu krasne udelany (skoda ze jen 4:3 format). Sice je samozrejme vsechno dost studiove, ale i tak je to technicky velmi dobre zvladnuto. 3D verzi jsem zatim nemel moznost hodnotit. [2x Oscar 1940: Hudba, Pisen - "Over the Rainbow" ] ()
Čaroděj ze země Oz, film, na který jsem se z celých 30. let těšil nejvíce. Legendární americký film, který už jsem kdysi viděl a ze kterou pochází spousta používaných citací - například "Myslím, že už nejsme v Kansasu". Pohádka, ale také vlastně první fantasy, kterému nechybí prazáklad klasických fantasy filmů - hrdina cestuje, nabírá členy družiny a nakonec porazí velké zlo. Malá (spíše pěkně vyvinutá) Dorotka, která se ocitá v cizí zemi, zbabělý Lev, Plecháč který touží po srdci a Strašák, který chce mozek. Spolu se vydávají po žluté cestě do nádherného Smaragdového města, aby ve finále čelili zlé čarodějce ze Západu. Nádherná barevná výprava, kostýmy, triky, spousta písniček s nejslavnější Oskarovkou 30. let "Somewhere Over The Rainbow" a úžasné dobrodružství. Dokonalá klasika. Fantasy roku 1939. ()
"Some people without brains do an awful lot of talking, don't they?" ()
Abych dal maximální hodnocení, musel bych být Američan, který tohle sledoval v dětství každý rok na Vánoce. Pak by pravděpodobně pěkné vzpomínky a sentiment vykonal své. Nicméně nejsem, my máme Mrazíka, který je i bez sentimentu lepším filmem. Srovnávat ale tyhle dva filmy nehodlám, zmínil jsem je jen pro spojení různých kultur se stejnými svátky. Čaroděj ze země OZ mě jednoduše neoslovil. Neseděl mi podivný příběh, nelíbily se mi protivné postavy, přepálené barvy a častá muzikálová vystoupení. Dál se nechci v negativech babrat a naopak ocením několik zajímavých momentů, tu pracnost, co jim to muselo dát a skvělé zacílení na vkus amerického diváka, u kterého se povětšinou tahle pohádka stala kultem. Jsem rád, že jsem snímek viděl, dám mu slabší tři hvězdy a pravděpodobně si jej nikdy nezopakuji. ()
V roce 1962 jsem – ještě jako malý špunt – četl první české vydání literární předlohy tohoto filmu. Knížka se mi moc líbila a dodnes si z ní pamatuji silnici ze žlutých cihel, Dorotku, slaměného strašáka a plechového dřevorubce, který se musel každou chvíli olejovat, aby nezreznul. „Co to máte za pasem?“ „Olejničku vzala jsem.“ Ale to se mi, sakra, s něčím plete, to tam snad ani nebylo. Nicméně si dobře vzpomínám na vyobrazení velikého Oze strašlivého. Na obrázku v knize byl vyvedený jako veliká kulatá hlava a přišel mi docela strašidelný. V šedesátých letech se na knižní grafiku dbalo, a to i v knihách pro děti, aby se v nich pěstovalo estetické cítění, zatímco dnes se v nich pěstuje... Ale ne, nebudu sem motat LGBT ani multikulturalismus. – Filmové zpracování Čaroděje ze země Oz z roku 1939 je pěkné, i když mi trochu nesedla forma muzikálu. Samotný příběh je sice dnes už klasický, ale z „umělých pohádek“ se mi přece jen víc zamlouvá Čarodějnice od Roalda Dahla, ostatně též zfilmovaná. ()
Příjemný film,až ho těm amíkům závidím(hodně velký konkurent naším pohádkám) ()
Reklama