Vinnetou
Režie:
Philipp StölzlScénář:
Jan BergerKamera:
Sten MendeHrají:
Wotan Wilke Möhring, Nik Xhelilaj, Iazua Larios, Milan Peschel, Jürgen Vogel, Oliver Masucci, Predrag Bjelac, Rainer Bock, Leslie Malton, Henny Reents, Adrian Maaß, Gojko Mitić, Marie Versini, Yu Fang (více)Obsahy(1)
V době, kdy Divoký západ začínal ustupovat před civilizací, přichází na americký kontinent s dalšími imigranty také německý inženýr jménem Karel May. Čeká na něj místo zeměměřiče u železniční společnosti Pacific Railroad, jež zrovna soutěží s konkurencí, která postupuje z druhé strany kontinentu, kdo z nich postaví delší část trati, než se někde uprostřed nepokořené divočiny protnou. Jenže na nadšeného muže, okouzleného přírodou a možnostmi nového světa, čeká také rozčarování z barbarismu osadníků, kteří si uzurpují právo na půdu, jež patří původním obyvatelům. Tak se dostává do křížku s grobiánem Rattlerem, který vede skupinu pistolníků pověřených úkolem chránit stavbu před indiány. Během průzkumu terénu se Mayova družina dostane do přestřelky s indiánskými bojovníky a on sám je vážně zraněn. Jeho odvaha v boji učaruje vůdci bojovníků, náčelnickému synovi Vinnetouovi. Tak se Karel May původně jako zajatec dostává ke kmeni Apačů a díky Vinnetouově sestře Nšo-či, poznává indiánský způsob života a jeho hodnoty. Díky své síle dostává nové indiánské jméno Old Shatterhand a je rozhodnutý zajistit smír mezi železniční společností a indiány. (Česká televize)
(více)Recenze (151)
To si někdo z nás asi dělá srandu ne. Vše co dělalo Vinnetoua tak je pryč. Ústřední dvojice je marná, Olda Šetrný je doslova na pěst, to si snad z nás dělají srandu, romantika je fuč a ani záporák nemá ani zlomek charismatu co měli padouši z originálu, o hudebním doprovodu se nemá vůbec cenu ani bavit. Tady je prostě vše o několik tříd níž a žádnou nostalgii z toho divák necítí. Zklamání jak hrom. ()
Tak já nevím, obvykle mě tyhle adaptace ikonických filmů do realističtější podoby dost baví (třeba u Batmana), ale u Vinnetoua to tímto úplně ztratilo veškeré kouzlo. A chudáka Rybannu tady odbyli neuvěřitelným způsobem. ()
Velmi působivé, tento odvážný počin, realističtější pohled na dobrodružství Old Shatterhanda / Karla Maye na divokém západě. Atraktivní téma znovu přečteno a znovu nabídnuto generaci, která neustrnula na konvencích 60. letech. Poprvé se mi líbil i samotný příběh Sama Hawkense. A vždycky je dobré přemýšlet kontextuálně o cestě ocelového oře skutečnou krajinou. ()
Podstatně lepší, než jsem očekával, i když mi to spíše připomínalo béčkovější verzi Tance s vlky, v závěru kombinovanou s Mostem přes řeku Kwai, než Mayovky. Atmosféra je skvělá, výprava (i když ne moc bohatá) taky není špatná - špinavější a zablácenější háv tomu sluší, akční scény rovněž neurazí (i když jich také není mnoho). Ovšem s tempem vyprávění je to podstatně slabší - obzvlášť první půlhodina se strašně vleče. Tvůrci měli možná dobrou vizi všechno přiblížit více realitě, někdy to však působí nepatřičně (Old Shatterhand se ožere a dostane přes držku, zabití náčelníka na mírové dohodě - za tohle by vrah stanul před soudem i tehdy). Představitel Old Shatterhanda vypadá a působí spíše jako kolotočář, hlavní záporák je sice odpudivý týpek, ale postrádá charisma a vůbec nepůsobí jako velitel bandy zabijáků. Na druhou stranu Vinnetou je solidní a v určitých úhlech Pierru Briceovi až neskutečně podobný, Nšo-Či se mi taky líbila a Gojko Mitič dává vzpomenout na šedesátkové klasiky. Žádný zázrak, ale do průseru to má daleko (na rozdíl od pokračování). 50%. ()
Idea pokroku vykúpená bandou krvilačných predátorov bola zobrazená trefne. Železničné komunikačné spriechodnenie Ameriky určuje banda bitkárov, desperátov, opilcov a mužov popierajúcich akékoľvek dohody v mene postavenia svojho mena na piedestál úspechu. Otázne potom zostáva, či to, čo tu máme dnes je naozaj pokrok, ak ho určujú v dejinách vždy len draví priebojní alfa samci. Alebo či dnešný stav neznamená prevažne regres a úpadok, ktorý nazývame (aby sme sa sami pred sebou neprepadli od hanby) civilizačnou vyspelosťou a vekom moderných technológií. ()
S knihou to má společná jen jména některých postav. S filmy našeho dětství ústřední téma jedné z melodií a ozdobení Inčučunova oděvu. Odmyslím-li si to, že tady nebylo třeba přečíst si knihu dřív, než si ji přečetl Hollywood, protože ten se tady o čtení ani nepokoušel (resp. tedy představitelé filmového světa), tak jsem se výborně bavila. Kniha začíná: Milý čtenáři, víš, co znamená slovo greenhorn? Tady je našemu milému greenhornovi bezmála padesát, v rodné zemi boxoval v klubu, podle výsledků docela slušnej oddíl, Nšo-či, která kupodivu na konci této epizody stále žije, ho nejprve považovala za stařenku, protože má knír (taky znám takové stařenky) a celkově připomíná profesora Lupina z Harryho Pottera. Na konci je několik náznaků budoucího románku mezi Nšo-či a Old Shattherhandem, eventuálně mezi ním a Vinnetouem, ještě eventuálněji mezi Nšo-či Samem Hawkinsem a Old Shatterhandem a nechci se raději pouštět do všech kombinací, které naznačovaly záběry na jednotlivé postavy s podkresem romantické hudby. Jsem opravdu zvědavá, co přinesou další díly, ale ani by mě nepřekvapilo, kdyby Old Shatterhand s Nšo-či uzavřeli sňatek a měli spolu dceru Máju. ()
Nebylo to vůbec jednoduché, ale povedlo se. Velmi sympatičtí herci, příjemně dobrodružná atmosféra, žádné násilné scenáristické veletoče ve snaze co největšího odlišení se od původních snímků, téměř žádné moderní filmařské zbytečnosti (s výjimkou občas roztřesené kamery). Nepatřím k divákům, kteří by o filmových Mayovkách mluvili jen a jen s úctou a obdivem (podle mě je z velké části vylepšil až náš dabing) a asi také proto nemám s touhle takový problém. ()
Po první dílu rozpaky. Natočit remake podle oblíbeného filmu je veliký úkol. Aby uspěl, musel by být mnohem lepší než legenda ... Tohle mi připadá takové nemastné neslané, hlavní hrdinové bez charismatu. ()
Vinnetou se vrátil, ale faktem zůstává, že strunu nostalgie nerozechvěje. Co naplat. Nezbývá tedy než s trochou lítosti konstatovat, kdeže loňské sněhy jsou. Konzumní Vinnetou už na první pohled působí méně uhlazeným dojmem a snad divočeji, nicméně mám pocit, že Brice mu propůjčil mnohem noblesnější zjev a jemnější úsměv. Rovněž blonďák s modrýma očima, postrádá tah na branku ve srovnání s mužným Barkerem, přestože se snaží, seč mu síly stačí. Nelze tedy hovořit o tom, že by mě to nadchlo. Půvab romantických časů stříbrného plátna se tentokrát nekonal. Možná také proto, že dnes už to jenom je nostalgická vzpomínka, přikrášlena léty. Protože režisér Harald Reinl dal zjevně do příběhů větší srdce. Začnu tím, že filmové příběhy s Vinnetouem a Old Shatterhandem patří k nejkrásnějším zážitkům, neboť mimo jiné byla tam i fajn krajina. Připomínám alespoň známé skutečnosti. Hučící vodopády, blankytně modré nebe, azurová jezera. Navíc u toho příjemně utíkal čas. Příhodná hudba Marina Böttchera dokonale podkreslovala už tak báječnou atmosféru. Původní filmový Vinnetou měl ovšem ještě jednu nespornou výhodu, která se jmenovala Pierre Brice a Lex Barker. Odpočívej v pokoji ve věčných lovištích, Vinnetou. ()
Nový svět je rozhodně nejlepším dílem z nové trilogie. Zručná filmařina se tu snoubí s relativně zajímavým pojetím legendárního příběhu Karla Maye. Möhring se na postavu Old Shatterhanda vizáží hodí, líbilo se mi, že je tu pomalu vykreslováno jeho přátelení s Vinnetouem, avšak výrazně tu chybí dějový spád, chytlavá hudba a silný protivník. Potěší role pro Gojko Mitiće, úplně marný není ani Sam Hawkens, avšak potenciál, který jsem v tomto prvním díle viděl, byl v druhém dokonale pohřben. Podrobnější komentář a ucelený názor najdete v mém komentáři k Vinnetou (TV seriál) 2016. ()
Není to vůbec zlé.. filmový romantismus je sice již dávno pryč, ale pozůstatky zde zůstávají.. jsem zvědav na další díly.! ()
Janu Bergerovi (autor scénáře) bych vzala počítač a nechala ho ten jeho příšerný paskvil opsat stokrát ručně. To si sakra nemohl vymyslet nějaké svoje hrdiny? Ta jedna hvězda je za Mitiče. Z jeho "indiánského" charisma nic neubral ani čas. Skončila jsem, dalších dílů mi netřeba a doufám, že se jednou nedočkám realistických Rychlých šípů, bo to by moje ideály šly do kopru už úplně. ()
Trochu moc zahľadené do seba (podobne ako prvý HOBBIT :)), vôbec neberúce do úvahy staršiu generáciu fanúšikov (pre mňa ťažšie stráviteľný hlavne výzor a odev Shatterhanda) . Pekne natočené, občas fajn atmosferické, ale vzhľadom na úplne klasický príbeh (POCAHONTAS a spol.) pridlhé. Dobrodružné (konečne!) finále film ale značne vylepšuje... ()
Samozřejmě nejde srovnávat původní filmy s tímto novým pojetím. Ale jde srovnávat ducha předlohy a děj předlohy. Všichni dnes víme, že mayovky jsou autorovými úniky do říše fantazie, kdy sice měl hodně načteno, měl k dispozici podrobné mapy, a párkrát se po vydání svých knih i do zahraničí vypravil, ale nejde o realitu a skutečnost. Jsou to vlastně takové pohádky pro dospělé, plné fantazie, kde dobro vyhraje nad zlem. Dělat z toho tedy realistickou podívanou je hrubý přešlap vedle. Ty knihy nejsou realistické o nic víc než Hloupý Honza. Navíc se nové pojetí zcela odchýlilo od příběhů v knihách a jde si svou vlastní podivnou cestou, kde lze cítit dokonce feministické a multikulturní náznaky, dnes jsou sice v módě, ale za pár nemusí, a tak bude film směšný. K tomu bezradná režie, slabý scénář a přehrávající herci - zvláště představitel Vinnetoua nejen že není charismatický a kdejaký jiný indián z družiny by si ho namazal na chleba, ale hraje jak poslední šmíra. Za mne zklamání, protože tomu chybí duch předlohy, příběh, scénář, herci... ()
Za mě spokojenost. A to jsem měla obavy: sáhnout na kult bývá ošidné. Ale ujali se toho šikovně. Příběh je pozměněný, takže divák má možnost čekat, co bude dál, přitom hlavní atributy zůstaly zachovány. Největší obavy jsem měla, jak přijmu postavy. A i tady jsem spokojená. Vinnetou: krásně hledí do dáli stejně jako Pierre Brice, je ale o poznání divočejší. Old Shatterhand: výborně vybraný typ, jako postava prochází asi nejmarkantnějším vývojem, líbí se mi historie jeho příchodu do Ameriky (při vší úctě k Lexu Barkerovi - jemu jsem toho německého inženýra nevěřila). Nšo-či: silně mi připomínala Máří Magdalénu z Jesus Christ Superstar, jako Indiánka je uvěřitelnější než princeznička Marie Versiniové. Sam Hawkens: ošklivější než v originále, ale i on tu má nějakou historii. Celkově oceňuji vývoj postav, realističtější pojetí (do kterého spadá i absence démonického padoucha), modernější vzhled. Vytratila se pohádková naivita originálu, ale na tu si počkám na další opakování původní verze. A líbí se mi, že natáčeli znovu v Chorvatsku, vždyť od 60. let všichni víme, že právě tak vypadá území Apačů. ()
Nový svet je dostojným úvodom do trilógie, hoci sa nedokáže vymaniť z priemernosti. Viac... ()
Knižním mayovkám jsem nikdy nepropadl, ale ty filmové jsem hltal a tak jsem nejnovějšího Vinnetoua očekával s jistou dávkou skepse. Ostatně stejně jako většina ostatních. Ale kupodivu ono to nebylo tak zlé. Předně je třeba říct, že se nejedná o remake. S původními filmy to má společný jen ten hudební motiv, který dodává přesně tu správnou špetku nostalgie. Jinak se jedná o docela solidní atmosférickou indiánku s pěknou výpravou, slušnou dávkou dobrodružství a s trochou té neohrabané romantiky, kterou obstarávají Nšo Či s Old Shatterhandem, Film se nevyhnul ani troše té naivity, která, na rozdíl od starých verzí, tady působí trošku nepatřičně, ale dalo se skousnout. Největší obavy vzbuzovalo obsazení. Ale Vinnetou mě bavil a rozhodně na mě působil víc indiánsky, než ten v podání Pierra Brice, Nšo Či sice nedosahovala půvabů Marie Versini, ale ani ta mě nijak neurážela a Mitičův Inču Čuna byl vyloženě trefa do černého. Největším průšvihem je Möhring, kterému chybí charizma i důvěryhodnost a je a bude jednoznačně nejslabším článkem všech tří filmů. Bez něj bych hodnotil i výš. 65% ()
Nechápu scénáristy, kteří připravují scénář k filmu, který má být podle knižní předlohy! Neznamená snad už samo natáčení filmu podle knihy to, že daná kniha byla prostě skvělá a jedinečná?! Proč proboha mají potřebu to celé překurvit tak, že ten báječnej příběh v tom nikdo nepozná?! Ne, tohle asi nikdy nepochopím... Jasně, nemůže se jet přesně podle předlohy, ale držet se aspoň z 80% obsahu, tak je na světě film s velkym F, protože knižní Vinnetou je tak svěle napsaný, že žádnej scénarista neumětel to jednoduše nikdy líp nenapíše! A až tohle někdy někdo pochopí tak možná vznikne i (další) legendární Vinnetou filmový. Ovšem když si tohle všechno odmyslím, tak 3* jsou adekvátní tomuto německému zpracování, ale s Karlem Mayem to má společné opravdu jen to jméno. ()
Pro mě hodně povedený western, který je napínavý a i hlavními představiteli věrohodněji zahraný než u původní klasiky. Na film jsem nekoukal jako na něco, co má nahradit klasiku, ale jako alternativu příběhu na kterém jsem filmově vyrůstal. I přes svoji délku film ani na okamžik nenudí. Prostředí je vybrané dobře a potěší i melodie podobné originálním filmům. Akce zde moc není, ale konec jí pěkně vynahradí. Za mě 85% :) ()
Byl jsem připraven na to, že to může být zklamání. Bylo, ale jiné, než jsem čekal. Nejde o obsazení hlavních rolí, noví herci nemají to charisma jako jejich předchůdci, ale to nevadí, horší už je samotný příběh, který se dost vleče, vypouští důležitou postavu Klekí Petry (vzápětí je jasné, proč), další rozčarování působí použití kulometu, který do mayovek nepatří, ale zase koresponduje se zničením mostu (jako Most přes řeku Kwai), což také není nejlepší závěr filmu. Nejhorší ovšem je, že nový Vinnetou už není Vinnetou Karla Maye. Mayův ušlechtilý Apač by nikdy nemohl nepříteli vzít skalp. To je jako kdyby Mirek Dušín mluvil v dalším filmovém zpracování Záhady hlavolamu sprostě. Tohle nemohu překousnout. ()
Reklama