Režie:
Darren AronofskyKamera:
Matthew LibatiqueHudba:
Clint MansellHrají:
Russell Crowe, Jennifer Connelly, Ray Winstone, Anthony Hopkins, Emma Watson, Logan Lerman, Douglas Booth, Nick Nolte, Mark Margolis, Kevin Durand (více)VOD (3)
Obsahy(2)
Zneklidňující vidina smrtící záplavy pronásleduje Noema (Russell Crowe) ve snách čím dál častěji. Tu i další podivná znamení mu pomůže rozluštit moudrý Metuzalém (Anthony Hopkins). Země se ocitla na kraji propasti, kam ji zavlekla lidská rasa. Nejvyšší se rozhodl pro kompletní restart v podobě gigantické potopy a pro obnovu člověčího druhu si vybral právě Noema a jeho početnou rodinu. A protože Noe ví, že zkáza přijde s vodou, začne stavět archu, obří loď, na níž by se on i jeho rodina zachránili. Během stavby se musí potýkat nejen s nedostatkem času, vlastními pochybami, obavami svých blízkých, ale i s otevřenou nenávistí soukmenovců v čele s krutým potomkem slavného bratrovraha Kaina (Ray Winstone). Kromě toho musí na plavbu přizvat i zástupce všech živočišných druhů, aby život na „nové" Zemi mohl být úplný. Největší katastrofa v dějinách planety v tu chvíli může začít. (Cinemart)
(více)Videa (32)
Recenze (1 361)
Udělat z Noeho asociálního zmrda a bijce všeho lidského je sice zajímavá biblická inovace, ale zrovna od Aronofskyho jsem čekal definitivní potvrzení vlastní extratřídy a ne směšné zaprodání se tupé většině. Vydat se komornější cestou s filozofičtějším přístupem a především bez potřeby šokovat, tak v tom možná i Darrena poznám a hlavně ocením, jenže to by na zakázce nesmělo stát "blockbuster". Největším zklamáním jsou tak jednoznačně akční fantasy scény s chodícími kameny (WTF?), které jsou jak vystřižené z nějaké parodie na Transformers (tzn. sračka na druhou). Má tohle Aronofsky se svou reputací vůbec zapotřebí? V rámci současné tvorby čistý průměr, v režisérově filmografii malá tragédie, ale díky sympatickému obsazení (Connelly, Watson, Lerman, Hopkins) mu ty tři hvězdy dám. ()
Název a trailer evokoval něco příšerně pekelného, vážně se beroucí hollywoodský blockbuster popisující biblický příběh. Nechtěl jsem něco tak očistného od ďábelského ateismu vůbec podstupovat, ale když jsem četl ty pohoršené komentáře ctihodných členů židovské sekty, kdy v jejich argumentech vévodily perly jako: "Tahle se to tenkrát nestalo, Noe je zlý!", musel jsem do toho jít! Pokud je totiž křesťan z něčeho pohoršen, zvláště z historické přesnosti příběhu, který se nikdy nestal, automaticky to musí za něco stát! A za něco to skutečně stálo, za naprosté hovno. Hned v úvodu dává Aronofsky jasně najevo, že bude chcát proti větru a nasere všechny věřící, protože celý příběh zasadil do nereálného fantasy světa, který má k Zemi asi stejně daleko jako já k nedělním návštěvám kostela. Posléze to ještě umocní tím, že postavy navleče do středověkých kostýmů a pošle je na kamenité skály a lávová pole, které mají k vybájenému biblickému Blízkému východu ještě dál. Přesně tady (bavíme se o prvních 7 minutách filmu) přestal srát věřící a začal srát mě. Od těch prvních sedmi minut se totiž další hodinu a půl nestane vůbec nic, Noe pokojně s pomocí kamenných Transformerů postaví archu, fauna mu do ní dobrovolně naskáče a nechá se uspat kouřem (vynikající vysvětlení, proč se ta zvířata navzájem nesežrala, Darrene), dojde na pár incestních rodinných debat o tom, kdo vlastně bude šukat ségru, aby pokračoval lidský druh a pak se pozvolna přejde na vrchol filmu, bitvu božích kamenů proti největším záporákům filmu s ohavnými pohnutkami - lidem, kterým je myšlenka boží genocidy cizí. Zbytek nebudu zbytečně spoilerovat, aby někdo náhodou nevěděl jak celé to neskutečné drama o záchraně žiraf dopadne. Ne, budu spoilerovat, Noe se stane schizofrenickým bláznem chtějíc zavraždit mimina ve jménu Boha, a jeho submisivní vyšinutá rodinka, která měla skončit v moři místo těch racionálních "zrůd" mu v tom nebude výrazněji oponovat. Pozastavím se jen nad jednou zmrdskou allways vložkou, kterou do filmu Aronofsky nasral. Svůj vlastní úchylný výklad víry, kdy zkombinoval vědecké znalosti a fakta, aby na ně naprosto bez ostychu našrouboval stupidní zaostalé biblické výklady o zrození světa a tím snad naznačoval, že věda může koexistovat vedle víry a dokonce jí snad i obohacovat, a to je natolik ohavné, že mu dám jen jednu posranou andělskou hvězdu, výhradně jen za to, že dokázal natočit biblický film, který nasral všechny věřící. 20% ()
Zvířátka a Manichejští. Jak spojit katastrofický velkofilm biblických rozměrů s komorním dramatem o vztahu otce / synů, následnictví a morálních dopadech "vyvolení" Stvořitelem? Lopotně. Noe střídá trikově vydařené, ale v jádru tuctové "velkokompozice" na pomezí post-apo, fantasy a new age spořiče obrazovky s velmi komorními polohami. Pro ty je charakteristická Darrenova precizní práce s detailem tváře a Libatiquovo kontaktně syrové snímání. První polovina zakončená epickou bitvou Entů se skřety nabízí spíš záblesky poutavosti, které přesto soudržnější druhá polovina překvapivě zúročí. Ono komorní drama na škuneru plném spících zvířat a starozákonní krutosti má intenzitu, přesah i báječnou věc jménem Russell Crowe faktor (když zvážíme, že v jedné chvíli hraje Noeho, Abraháma a sám sebe, je to gargantuovský výkon). Škoda, že působivou katarzi v podobě gesta zabije další holubička míru v epické šíři post-katastrofické krajiny a taky zjištění, že celý metafyzický rámec "stvořitele" je ve skutečnosti spíš účelovou machinací, aby se v první polovině mohly dít "fantastické" věci a ve druhé nebe významně mlčet a působivě trýznit hrdinu. Poselství Noeho je bohužel new-agově banální "važ si všech živých tvorů, respektuj je a množ se v lásce, která nás povyšuje nad vrozené zlo." Noe se prostě kolébá mezi plytkým duchovním leporelem a nečekaně dobrými detaily. P.S. Největším zázrakem stvoření je stejně Božská Emma, že jo. [60%] ()
Obrazový vizionářství Darrena je fantastický, příchod zvířatek do archy je fakt stylovej, už chyběl jen červenej koberec. Herecký výkony tentokrát hodím systémem škola : Russell Crowe - 2 ; Jennifer Connelly - 1; Emma Watson - 2 ( a to jen o ty krásný hnědý oči ) ; Ray Winstone - 1 a dál už mě to nebaví. No a teď to hlavní, film osobně. Trošku mě přišlo zvláštní prolínat naboženskou tématiku s psychologií v tomhle plavu. Filozofickej rozměr beru, na některý myšlenky směrem k lidstvu slyším i ze spaní. Rozumím tomu, že bez naboženství by to u tohoto příběhu nešlo, ale zase to prolnutí z Pánem prstenů (boj obříků ) tady opět plavu. No naštěstí jsem se neutopil a odnáším si tak poměrně silnej zážitek, který si potřebuju ujasnit druhou a možná i třetí projekcí. ()
Galerie (275)
Zajímavosti (34)
- Skylar Burke (mladšia Ila) má pupok narozdiel od Emmy Watson (staršia Ila), zašitý smerom von a nie smerom dnu. (Lukoh)
- Na začátku Noemova (Russell Crowe) vyprávění o stvoření světa si lze na okamžik všimnout motivu kruhu života ve stejném vizuálním zpracování, jaké Aronofsky použil ve snímku Fontána (2006). (Arbiter)
- Co se týče fyzického utrpení při natáčení filmů, považuje Russell Crowe (Noe) tento snímek za nejnáročnější. 36 filmovacích dnů, 12 hodin denně ve filmovém dešti. K tomu ještě dodal: „Filmová kapka deště není jako normální, je velká jak kráva, filmový déšť vás bolí.“ (sator)
NOE je ambiciózním projektem. Střetává se v něm studiový blockbuster zúročující trendy poslední dekády s autorským přístupem obsahujícím postupy známé z předchozích režisérových děl. Mísí se v něm několik žánrů, přičemž ten odpovídající biblické epice je určen pro sjednocení naplňovaných a/či podvracených vývojových vzorců. Vypráví mj. o vyprávění a jeho odlišných výkladech. Potíž je v tom, že i když jde v dílčích ohledech o pozoruhodné dílo, nefunguje jako celek a některé prvky jdou velmi obtížně dohromady._____ Aronofského poetika se projevuje u montážních sekvencí, které mají přemostit delší časový úsek, v subjektivizaci vyprávění důsledným užíváním nejprve hlediskových záběrů a později snových projekcí a při závěrečné konfrontaci, při které je zesilován efekt přestříháváním mezi několika ohnisky zájmu (na palubě a v podpalubí). Jeho rukopis se ale tře s požadavky na klasické hollywoodské vyprávění, protože selhává ve vytváření prostorových vztahů srozumitelných pro diváka a v profilaci postav, které jsou motivovány pouze s ohledem na potřeby vyprávění a na zdrojový text, nikoliv realisticky._____ Zdrojovým textem je míněn Starý i Nový zákon, protože nejde pouze o adaptaci příběhu o Noemově arše, nýbrž kombinaci hned několika biblických narativů (o vyhnání z Ráje, o Kainovi a Abelovi, o Sodomě a Gomoře, o Noemově arše...). Přitom z hlediska žánrového zařazení není Noe ani tak biblickou epikou, jako spíš ve své první polovině kombinací fantasy a katastrofického filmu a ve druhé postkapokalyptického díla a filmu o pomstě. A to zastřešeno rodinným dramatem. Činí přitom několik odvážných voleb, když u fantasy části rezignuje na prokreslení fikčního světa (jelikož ten si ve stávající podobě nezaslouží nic jiného než zkázu), v katastrofické pasáží na místo trikových atrakcí klade důraz na traumata přeživších jedinců a nenaplňuje vzorce postapo a revenge flicku, protože ty slouží pouze jako katalyzátory pro hodnotové střety protagonisty/antagonisty s druhými._____ Lomítko bylo použito záměrně, protože vyprávění strukturované podle proměňujících se cílů Noema z něj za polovinou z protagonisty učiní antagonistu. (Je tomu uzpůsoben i jeho vzhled a způsob inscenování v předkamerovém prostoru, v obou případech evokující krále Kaina, jenž byl jako záporák vykreslován předtím.) A z vyprávění naplňující a zesilující vzorce fantasy a katastrofického bijáku (na potopu dojde, na střet lidí s nadpozemskými bytostmi taktéž, a to najednou) se stane vyprávění o vyprávění (o orálně předávaných příbězích ovlivňujících lidské jednání podle toho, jak odlišně jsou každým interpretována)._____ Snímek se tak rozevře do široké interpretační šíře bavící svou podvratností (např. mnohými zmiňovaný kreacionistický komentář o vzniku Země, který je doplněn obrazy přitakávajícími evoluční teorii lidstva). Hřeší ale tím, že vypravěčská nejednoznačnost ústí do nezvykle dlouhého a nepatřičně působícího epilogu, ve kterém je vše zbytečně dovyprávěno a významové přesahy jsou sděleny explicitně ústy postav. NOE tak v posledních deseti minutách vyblil bibli, a to i s vaničkou (archou). () (méně) (více)