Režie:
Philippe de BrocaScénář:
Daniel BoulangerKamera:
Edmond SéchanHudba:
Georges DelerueHrají:
Jean-Paul Belmondo, Ursula Andress, Maria Pacôme, Valérie Lagrange, Valerij Inkižinov, Joe Saïd, Mario David, Paul Préboist, Jess Hahn, Jean Rochefort (více)Obsahy(2)
Multimilionář Artur Lempereu (Jean-Paul Belmondo) je znuděn životem doslova k smrti. Dříve, než si z nudy sám sáhne na život, mu jeho přítel a guru poradí, aby uzavřel životní pojistku. A tak se Artur pojistí na dva miliony dolarů, které v případě jeho smrti dostanou jeho snoubenka Alice a orientální přítel Goh, kterého požádá, aby najal profesionální zabijáky, kteří ho mají zabít. Jenže právě když se tak stane, seznámí se Artur s okouzlující striptérkou Alexandrinou a najednou se mu strašně chce žít. Nezbývá, než se pokusit uniknout všem nástrahám, které na něj najatí zabijáci chystají a najít Goha, aby vrahy odvolal. Ten prý však odletěl rozjímat do himálajského kláštera. Začíná bláznivá honička, která hrdinu zavede nejen do Tibetu a zasněžených himálajských velehor, ale také do tisíce a jedné nebezpečné situace. (Česká televize)
(více)Videa (1)
Recenze (172)
Deprimovaný milionář Belmondo má života dost a protože sebevražda mu nevychází, najme na sebe vrahy. Jenže pak se zamiluje a chce vše zrušit. Do toho tu máme čínského mistra, dvojici pojišťováků, sluhu, tlustého zabijáka a spoustu a spoustu honiček a různých ztřeštěností. Jen chybí maličkost - scénář a příběh. Je to zkrátka mišmaš scén, které dohromady nic moc netvoří, proto pro mě jen za tři. ()
Po překvapivém úspěchu s Mužem z Ria chtěl Phillippe de Broca vytvořit nevídaný vysokorozpočtový film, který svého předchůdce ještě ve všem překoná. Že nakonec diváci výsledkem moc nadšení a kritici doslova ohrnovali nos jsem z dnešního pohledu bral spíš jako dobovou zajímavost než jako fakt, kterého bych se musel nějak děsit. Říkal jsem si, že v tomto případě nemusím nic řešit. Prostě jen na hodinu a půl zažiju nějaké akční dobrodružství s Belmondem a užiju si další šedesátkovou jízdu. Jenomže zklamání je tady fakt velké. Pořád jsem čekal kdy se to rozjede, až to najednou skončilo a když obrazovka definitivně zčernala uvědomil, jsem si že tady je fakt problém. U tohoto typu filmu opravdu nejsem nějak náročný. Jenomže zde po letech (a možná ani v rámci doby vzniku) nefunguje takřka vůbec nic. Exotické prostředí je v tomto případě nudné, humor otravný na úrovní zvláštní mateřské školky a děj nemá hlavu ani patu. Furt se jen někam utíká, střílí a skáče. Jistě to k tomu patří a týka se to i Může z Ria, kterého mám za pět. Jenomže jsem ani netušil proč se to děje, kam příběh směřuje a co vlastně divák sleduje. Jistě, dá se pořád doufat, že to zachrání akce. Jenomže v tomto mě De Brocha tentokrát teprve zklamal. Nějaká akce se tady rozjede až ve druhé polovině a je natočena velmi podivně.bez jakékoli impozantnosti, zábavnosti a vyvolávajících vzrušujících pocitů. Jistě, ještě se dá alespoň doufat v že zde budou alespoň hezký holky. Ale ouha. V mém životě jsou prostě dvě nejtěžší otázky . Jestli je měsíc opravdu ze sýru a co všichni viděli na Ursule Audressové, která nemá vůbec hezké rysy a fakt se mi nelíbí. Ufff, samá negativa. Vidíte já vám říkal, že tady nic nefunguje. Ale já něco vymyslím a vyčaruju dvě hvězdy. Tohle totiž na druhou stranu není typ filmu, co by mě mohl urazit či nějak výrazněji vadit a je zde pořád ten Belmondo, který tentokrát sice nemá co hrát ale tak nějak nemůže zklamat, protože se prezentuje naprosto klasicky. Ale tohle je snad největší zklamání s ním v hlavní roli. Tento film je nejenom dle mého pohledu nudný. Ale on je prostě objektivně špatný. Co teprve, oproti ostatním Mužům. ()
Vidieť, že po úspechu Muža z Ria (1964) sa režisér snažil rýchlo z toho ešte niečo vyťažiť, tak zrejme preto tento rychlokvasný film, ktorý má síce evidentne vysoký rozpočet (akčné scény, množstvo atraktívnych lokácii), ale je úplne prihlúply, bez akejkoľvek myšlienky. Ale všimol som si ďalšie scénky, ktoré boli zrejme Spielbergovou inšpiráciou pre Indiana Jonesa (napr. visutý most, jazda na slonoch, atď.). ()
V rámci historie hongkongské kinematografie a kořenů tamní akční produkce a kaskadérské práce se jako jeden z formativních impulsů uvádí natáčení amerického filmu "The Sand Pebbles" (1966), který je při tom co do akce skromný. Naopak francouzská klasika "Muž z Hongkongu", která o rok dříve vzala ulice britské kolonie útokem, se doposud (přinejmenším v anglicky psaných textech) dočkala maximálně letmé zmínky. Přitom se Brocovu divokou frašku vyloženě nabízí vidět jako precedent akčních komedií Jackieho Chana. Ostatně Belmondo se svou burleskně fyzickou komikou a zásadou, že veškeré krkolomné kousky bude provádět sám, by mohl být přímým vzorem budoucí největší hvězdy zlaté éry hongkongské kinematografie. Hongkongští kaskadérští veteráni francouzskému natáčení přisuzují přinejmenším jednu praktickou inovaci, představilo totiž praxi používání papírových krabic ke zmírnění pádů. Dále se jedná o první produkci, která akci vyvedla ze strojeného prostředí filmových studií přímo do ulic města a v nich inscenovala velkolepé sekvence spojující atrakci krkolomné akrobacie s lokálními exteriérovými prvky, jako jsou lodě kotvící v přístavištích či bambusová lešení. "Muž z Hongkongu" tak současně zastává pro Hongkong i roli cenného historického mementa svými četnými záběry čtvrtí jako Central či Aberdeen a letiště Kai Tak v jejich dávno zmizelé podobě. Stranou ohledů spojených s titulním dějištěm nabízí Brocův film grandiózní parafrázi na bondovky a další opulentní produkce, jejichž hlavní atrakci představuje střídání ikonických světových lokalit. Belmondův hrdina pak zesměšňuje vznešené motivace vážných gerojů, když se hlava nehlava vrhá do dobrodružství na základě okamžitých impulsů a navíc ve jménu egocentrických zájmů, čímž navíc odhaluje vágnost a nesmyslnost konkurenčních McGuffinů. ()
Tenhle film mám rád už od svých devíti let. Předlohu Julese Verna (česky to myslím vyšlo pod názvem O život) jsem sice nečetl, ale řekl bych, že De Broca se od ní silně vzdálil. Belmondo je tady v nejlepší formě a baví mě to mnohem víc než Muž z Ria. Asi je to kvůli těm komikům a hercům ve vedlejších rolích: Rochefort, Préboist, David, Pacomeová a Darry Cowl v roli účetního. Představte si že tento herec měl být původně Četníkem ze Saint-Tropez. Plus ještě Ursula... A dabing - jsou dvě verze, jedna barrandovská s netypickým, ale vůbec ne špatným Vladimírem Brabcem v hlavní roli a skvělým Milošem Kopeckým jako Jeanem Rochefortem. Ta druhá, novácká, není taky vůbec špatně obsazená, až na dvě výjimky. A těmi jsou právě Belmondo a Rochefort, protože pánové Krampol a Kalva to totiž dabovali o nějakých dvacet třicet let starší než herci v době natáčení. ()
Galerie (96)
Zajímavosti (18)
- Bylo to poprvé, co herci ze západu pracovali v Nepálu. Z města Patan byli někteří jeho obyvatelé kvůli natáčení na týden vystěhováni. (Zdroj: Philippe Durant: Belmondo). (vesper001)
- Pro první uvedení v československých kinech byly změněny nejen titulky, což byl u zahraničních filmů častý postup, ale byly také vystřiženy všechny scény se sovětským profesorem Parisem Nikolajevičem Proževalskim (Boris Lenissevitch). Jedním z uvedených důvodů byl dojem schvalovacích orgánů, že je sovětský akademik vylíčen příliš satiricky. (Robbi)
- Při natáčení scény, kdy Jean-Paul Belmondo s Jeanem Rochefortem viseli na svázaném prádle pod liánovým mostem, docházelo ke značným průtahům způsobeným rozbitou kladkou. Jinak dobře naladěnému Belmondovi – momentálně již poměrně dlouho visícímu pod mostem – začali téct nervy a rozkřičel se na tým techniků opravující kladku. Rochefort sdílející s ním utrpení se snažil hereckého kolegu uklidnit. Řekl mu: „Víš, že beru o třicet tisíc franků míň než tvůj impresário?“ To Belmonda rozesmálo a uvedlo zpět do pohody. (Komiks)
Reklama