Režie:
Jiří SvobodaScénář:
Jiří SvobodaKamera:
Marek JandaHudba:
Jiří ChlumeckýHrají:
Ondřej Vetchý, Miroslav Donutil, Zuzana Stivínová, Lenka Vlasáková, Viktor Preiss, Tomáš Töpfer, Petr Štěpán, Vítězslav Jandák, Ondřej Malý, Jan Novotný (více)Obsahy(1)
Příběh muže, který dokázal uskutečnit sen o samostatném státě navzdory monarchii i snahám uchýlit se pod křídla carského Ruska, a který také napsal text prvního zákona nově vzniklého Československa. Ve filmu se názorově střetnou Kramář a Rašín, přesto se oba sejdou v jedné vězeňské cele a nakonec i ve vládě nově vzniklé republiky. S tou bývají nejčastěji spojováni Tomáš Garrique Masaryk a Edvard Beneš, zatímco další, neméně důležité osobnosti, zůstávají v jejich stínu. (Česká televize)
(více)Videa (2)
Recenze (126)
To je přesně ten typ filmů, které jsou už dnes, co se týká dějin pro mnohé nezáživné. Proto je zapotřebí hodně velkého umu, aby byl divák vtažen tak, aby se nenudil, přemýšlel a pak se šel třeba mrknout na historii víc do hloubky, jak to někdy dělám. Lituju, ale přiznávám, že jsem se místy silně nudila, nic mě nenutilo vrhnout se do googlu a to je podle mě velká škoda. Mám ráda Vetchého, který se snažil dát své postavě maximum, nicméně pro mě byl tentokrát Miroslav Donutil ten, který to z mého pohledu hrál naprosto bezkonkurenčně skvěle. Velká škoda, zřejmě byla chyba ve zpracování, jinak to nevidím. ()
Nejprve filmařsky - na TV film vynikající výprava, nijak přeplácaná jako v Prvním století, uvěřitelně uměřená, herci se rovněž snaží a kamera mne příjemně překvapila. Profesionalita na úrovni. Díky tomu dávám o jednu hvězdu víc, protože dějově aby si člověk během sledování filmu googlil, kdo je kdo, třeba jsem až z Wikipedie zjistil, že Kramářova žena je Ruska - ve filmu mi to nijak moc nepřišlo, jen jsem se divili ruským tanečnicím, jestli snad nešlo o cílenou provokaci Němců a a Rakušáků. Postavy jsou. Tak nějak existují. Rašín mi připomíná supermana, zvláště když Vetchý ukáže své svalstvo, a i ostatní ,ilují své manželky, nikdo nemá snad zápornou vlastnost.... Divné. Líbí se mi, že příběh se soustředí na zajímavé zápletky a jednu celkovou, konspirační zápletku (jen netuším, proč se neřekne, že její název byl Maffie), a ve druhém dílu čekám postupné rozuzlování, jak se bude měnit politická situace. Nu a celkově se mi líbí několik věcí - za prvé je vidět, že politika je svinstvo už léta, za druhé, že namyšlenost politika může být rychle sražena, za třetí, že politici se někdy mohou chovat jako naprosto neschopní amatéři, a nakonec to, že sice všem tehdy šlo o slovanské ideje (ti by dnes koukali!), ale i tak se našli lidé, kteří pěstovali řiťolezectví směrem k vládnoucí mocnosti, že mám pocit, že mnozí současní politici si z toho vzali mustr. Uvidíme, co druhý díl, pak samozřejmě upravím hodnocení i komentář. Jo, jinak zvukaři opět mizerní (nevěřím, že herci zapomněli mluvit), a kdo dělal titulky pro neslyšící, měl by se vrátit do školy a doučit se český pravopis. --- EDIT po 2. díle: Nakonec dám raději silné tři, než slabé čtyři hvězdy. Rašínově působení po konci 1. sv. války po atentát na něho bylo věnováno málo prostoru, chtělo by to třetí díl. Ale i tak seriál počítá s tím, že spoustu věcí divák prostě VÍ, takže pro ty, kdo neví, což myslím bude většina včetně mne, je děj tápáním ve vztazích, kdo je kdo, proč, co, kde, co se děje, proč se střílí u pekařství... Jinak solidní filmařské řemeslo, režie, výprava, to platí, i herecké výkony, jednotlivé scény mají skvělou gradaci a pointu, ale celkově na sebe navazují velmi volně nebo vůbec. Skvělý komentář má Mile nebo Dobrý člověk.. ()
Díky všem těm oslavám událostí před 100 lety se i s dnešními filmy můžu cítit podobně, jako když si sleduju první filmové oslavy Československa. Všechny ty spektákly jako Za svobodu národa nebo Za československý stát mají pokračování. Jen s tím rozdílem, že dneska už zřejmě nevznikne další cyklus oslavující legie (ve stylu Medka, Kopty nebo Langera). K výročí republiky máme Sarajevo, Rašína, Hovory s TGM, Jana Masaryka... a je jen málo novodobých mýtů, které si nehýčkáme. České století je za námi. Sice už neslzíme s F. L. Věkem a Sňatky s rozumu nad oslavou českého slova a českého divadla, ale je možné si idealizovat Muže 28. října 1918. Bude příležitost vedle Rašína vyzvednout i roli Antonína Švehly, Jiřího Stříbrného, Vavro Šrobára a Františeka Soukupa? Necháme se překvapit. ()
Chybí tady Rašín jako dvojnásobný ministr financí, autor dodnes ceněné měnové reformy i prorocké myšlenky „Kde hrozí bída, tam hrozí socialismus, a kde hrozí socialismus, tam hrozí bída“. Schází Rašín jako významný hráč politické scény prvních let Československa. Ovšem snímek se drží zadání „ke stému výročí samostatného československého státu“, jako by po 28. říjnu 1918 už nebylo o čem vyprávět, a v líčení předcházejících událostí střídá prakticky dvě metody vedoucí k pocitovému zážitku někdejších televizních inscenací, jmenovitě rekonstrukci a disputaci. Nosnou část tvoří debaty Rašína s Kramářem, zejména drobné půtky o větrání či stolování za mřížemi, zábavné už zdvořilým jazykem, i jejich tiché soupeření, kdo déle odolá vyděračským nabídkám. Bohužel rozhovory jsou budovány v duchu školní zkratky, aby ozřejmily, kdo je ateista a kdo věřící, kdo spoléhá na západní mocnosti a kdo na Rusko, kdo je pro samostatnost republiky a kdo pro její začlenění do slovanské říše, případně jakou roli mají v chystaném převratu jiní, od Masaryka přes Beneše po Šmerala. Nechybí klišovité výjevy jako střelba do hladovějících včetně dětí s panenkami. Potěší oba hlavní aktéři, pokušitelská úloha Tomáše Topfera, nápaditý střih i podprahový tón, jak sladce si žijí dnešní politici proti otcům zakladatelům. ()
Když už někdo zná Rašína, tak jako ministra financí, což ve dvou dílech vůbec není zachyceno. Na druhou stranu, co dělal předtím o tom jsem nevěděl zhola nic. V tomto snímku se dost dozvíte i o Kramářovi (prvním premiérovi ČSR), neboť s Rašínem sdíleli kriminální celu. Herecky nemám co vytknout, situace jsou vcelku dramatické (hlavně druhý díl), jen bych přidal více zobrazení dat (to mi dost chybělo, když byli pořád v base). Prostě někdo bojoval venku (Masaryk) a někdo uvnitř jako Rašín. ()
Galerie (296)
Zajímavosti (10)
- Opera „Turandot“, z níž pochází árie „Nessun dorma“, kterou ve filmu hraje Rašínova (Ondřej Vetchý) žena, vznikla v letech 1921–1924 a Rašín se ani nedožil její premiéry. (Giovanni69)
- Alois Rašín se stal prvním ministrem financí Československé republiky, ale pouze od 14. listopadu 1918 do 8. července 1919. Také je autorem prvního Československého zákonu. (Varan)
- Rašín (Ondřej Vetchý) neměl až do 80. let 20. století hrob. Teprve v 80. letech dovolil režim do rodinné hrobky na hřbitově Šárka u sv. Matěje v Praze-Dejvicích přidat jeho urnu, ale bez nápisu na hrobce. To se napravilo až v roce 1989. (sator)
Reklama