Režie:
Tony KayeScénář:
David McKennaKamera:
Tony KayeHudba:
Anne DudleyHrají:
Edward Norton, Edward Furlong, Beverly D'Angelo, Jennifer Lien, Ethan Suplee, Fairuza Balk, Avery Brooks, Elliott Gould, Stacy Keach, William Russ, Guy Torry (více)VOD (3)
Obsahy(3)
Danny Vinyard vidí vzor ve svém starším bratrovi Derekovi, který se po smrti otce, jenž byl coby profesionální hasič zastřelen v černošském ghettu, stal zapřísáhlým vyznavačem rasistických hodnot. Strmě stoupal v neonacistické skupině Bílá síla. Pak byl ale odsouzen za chladnokrevnou vraždu dvou černochů. Po třech letech v base se Derek vrací domů, ale už to není člověk jako dřív. Poté, co mu černoch ve vězení zachránil život, když se ho běloši snažili znásilnit a zabít, nedokáže být rasista. Jeho bratr Danny ale tento obrat nechápe, sám je členem Bílé síly. Ve škole má průšvih kvůli rasistické eseji. Proto se Derek sejde s vůdcem Bílé síly Cameronem a chce ho přesvědčit, aby nechal Dannyho jít. Všichni z gangu, jeho bývalí bratři, se však obrací proti němu, ani u Dannyho nenachází pochopení. Soukolí gangu se prostě točí dál. Semele i Dannyho? (TV Nova)
(více)Recenze (1 330)
Skvělý film na téma rasismu, ve kterém excelují Edward Norton s Edwardem Furlongem v rolích bratrů na šikmé ploše. Nemůžu si však pomoct, tenhle pohled do brutálního jádra neonacistické bandy je poněkud devalvován závěrečným idealistickým prozřením hlavního hrdiny... takhle to obvykle v normálním životě nefunguje. 80% ()
E.Norton vzbuzuje opravdovy strach ve sve roli a je zatim jeho nejlepe zvladnuta. Cely film svoji syrovosti a preciznim vypravenim skvele ukazuje zaslepenost a nesmyslnost americkeho neonacismu, zaroven ale dava pochopit, proc se tyto veci deji. ()
Zlváštní film. Opravdu další skvost ve světové kinematografii, který by měl vidět jak filmový fanoušek, tak úplně každý, aby si uvědomil, co se tady děje, protože American History X je natočeno s dobrou realistickou drsnosti a přesností. Málo u kterého filmu po pár minutách vím, že dám plný počet a už vůbec neváhám, tady se mi to stalo, určitě díky zajimavému příběhu & výbornému - výbornému - výbornému a ještě jednou výbornému Edwartu Nortonovi! ()
Edo Norton podáva zrejme najlepší výkon kariéry a možno aj jeden z najlepších vôbec. Čo sa hodnotenia týka, sú to nesmierne silné štyri hviezdy. Veľmi chcem dať 5, no nedá sa. Rozhodnutie padlo vtedy, keď som si prečítal, aký mal byť plánovaný koniec, ktorý napokon Norton odmietol. To by bol film za päť hviezd bez akéhokoľvek váhania. --- The White Man Marches On --- (3.7.2018) (4.6.2019) ()
Naivní kýč to asi je, ale to Hoši od Bobří řeky nebo Děti ze stanice ZOO (nebo Klub rváčů :) ) taky. ()
Zcela jednoznačně pěti hvězdičková záležitost. Kult hákového kříže je nejen chytlavou a působivou podívanou z hlediska příběhu, zpracování a hereckých výkonů, ale také svým přesahem, resp. sdělením, které je v něm ukryto. ()
Nebudu tu potísícáté psát, že někdo hraje dobře atd. Spíše tedy co mi na obecně velmi dobrém filmu chybělo k dokonalosti. A to je větší uvěřitelnost některých postav. Obzvláště některé mi přišly dost povrchně napsané a to je u filmu, který se snaží působit psychologicky škoda. Třeba takový doktor Sweeney, který dokáže všem odpouštět jejich jakkoliv zrůdné prohřešky působí jako anděl. Osonost Dannyho mi také moc nedávala smysl, že by byl tak oddaný nácek, po tom co viděl svého bratra masakrovat lidi. Je zde pár silných dialogových scén, ale ty nestojí na sourodých základech. Možná mi i vadilo že jsem film viděl jen v dabované verzi, takže nebylo možné docenit herecký výkon, ale i tak si myslým, že zmíněné nedodělky by mi vadily. ()
Drsný příběh s nacistickou tématikou a s Edwardem Nortonem v hlavní roli na mě zapůsobil velmi silně. Něco tak odvázaného od určitých filmových norem se vidí málokdy. Tvrdý a ponurý příběh přináší spoustu konfrontací mezi nácky a černochy, Nortonův těžký život ve vězení, ale i obtížný život mimo vězení. Děj si musím trochu oživit a mrknout na to podruhé. Jedna z nejdrsnějších dějových linií. /// Podruhé a s titulky a naprostá spokojenost. Super film! /// Tento film může člověk vidět po čase X krát a pokaždé ho to baví. Neskutečně poutavý příběh. 95% ()
Absolutný kult vo svojej kategórii - iné je prežiť a pochopiť, iné len počuť (či vidieť) a pochopiť. A kto sa vyžíva pri scéne ako Derek zavraždí černocha na obrubníku nestačí ani len vidieť či počuť, možno nemá kapacitu pochopiť. ()
Tak já vám nevím. Sice jde o silné téma, které by se dalo vytvořit i u nás, jenže na plný počet to bohužel nevidím. Je strašně těžký tohle hodnotit. Jedna situace tu přeci jen je dost vostrá a to ta se zakousnutím do obrubníku. ()
Celým filmem se jako červená nit debility táhne poselství multi kulti ksindlů o rovnoprávnosti a bratrství s opicí, nad kterým by otcové zakladatelé blili, až by jim prdele zčernaly. Áno, rasismus je špatný, jak by řekl můj nejoblíbenější filmový a televizní učitel, ale proč? Kdyby nás chtěl pánbůh stejný, tak nás stejný udělá. ()
Téma rasismu je už velmi dlouho ožehavým tématem a přesto, že v USA bylo dávno zrušeno otroctví, Martin Luther King velmi výrazně napomohl k pozdější obměně práv afroamerických obyvatel a prezidentem USA se nakonec stal Barack Obama tak je rasismus nadále nedílnou součástí nejen USA. Velmi výrazně to ukazuje i letošní situace ohledně vraždy George Floyda, která by dle výrazného zástupu rasově motivována a došlo díky ní k vzedmutí protestů hnutí Black Lives Matter. Téma rasismu se též pochopitelně dočkalo i zpracování v různých filmech a jeden z nejznámějších filmů o rasismu je Kult hákového kříže. Kult hákového kříže má velmi zástupný počet fanoušků (na ČSFD je veden jako 57. nejlepší film všech dob) a někteří by vám tento film rovnou označili za nejlepší film pojednávající o rasismu. Jenomže tak to já bohužel nevidím a mám k tomu hned několik důvodů. Oficiálním režisérem filmu je Tony Kaye, pravda je ovšem tak trochu komplikovanější- Kult hákového kříže měl být celovečerním debutem Kaye, jenomže kvůli neustálým konfliktům s představitelem hlavní role Edwardem Nortonem Kaye film zhruba v polovině filmu natáčení opustil a Norton film režíroval sám. Kaye se poté pokusil své jméno z filmu odstranit a nechtěl být vůbec jako režisér filmu označen, pravidla Director's Guild of America mu to ale zamezila. Kaye později dokonce studio New Line Cinema a právě Director´s Guild žaloval o částku 275 milionů dolarů, protože mu nedovoli být v titulkách označen pod pseudonymem Humpty Dumpty (samo sebou spor neprohrál a do roku 2011 a filmu Oddělen žádný jiný film nenatočil). Vyhrocený spor Kaye a Nortona ale bohužel ve finále znamená to, že je Kult hákového kříže dítětem dvou rozhádaných otců, které je tak trochu roztažené mezi dvěma světy a výsledný Kult hákového kříže tak ve finále není tak dokonalý, protože se spory uprostřed natáčení na filmu bezpochyby podepsali. Scenáristický debut Davida McKenny má především problém v tom, že si vybral neskutečně tučné a těžce uchopitelné téma. Příběh Dereka Vinyarda zde ve filmu, který trvá téměř 2 hodiny mapuje 3 fáze- Fázi vrcholového rasisty, fázi ve vězení a vyrovnávání se s faktem, že všichni černí nejsou zlí a fáze, která je víceméně snahou o nový život, ideálně bez svých rasistických ´´ bratrů ´´. Problém je v tom, že by všechny tyto 3 fáze šlo vzít a ve finále z každé libovolné fáze udělat vlastní film. Mohla tak vzniknout potencionálně působivá trilogie, která by ten růst v rasistické špičce, pád na dno a pokus o nový start a víceméně vykoupení pojala působivěji a především uvěřitelněji. Jenomže jsme nakonec dostali jeden film, který všechny tyhle fáze prodává tak trochu napůl. Kult hákového kříže si zvolil velmi zvláštní dramaturgickou stavbu, kdy se skáče v čase (poznáme to především tak, že se flashbacky odehrávají černobíle) a nepůsobí to kdovíjak bravurně. Osobně bych pro účely tohoto filmu zvolil chronologickou dějovou výstavbu, která by ještě lépe předvedla změnu Dereka Viniyarda a celkově by to dle mého názoru lépe povedlo nějaké charakterní výstavbě. Edward Norton je v hlavní roli úžasný a v roli nácka je uvěřitelnější než by se dalo čekat. Není zde ani potřeba expozice ohledně vztahu Dereka a jeho otce, protože zlomový okamžik, který Dereka vypustí na cestu temna funguje právě i díky Nortonově schopnosti naprosto věrohodně prodat zásadní životní ztrátu (a zvláště se ve finále naznačí, že si otec o všechno řekl sám). Inteligentní Derek se stane obětí manipulativní Bílé síly, která z něj udělá tak trochu většího hajzla, kterému jeho nová víra tak moc vleze na mozek, že skončí zásadním okamžikem jeho života, který ho poznamená na hodně dlouho. Tomuhle filmu se bravurně podařilo prodat vztah mezi Derekem a jeho mladším bratrem Dannym. Edward Furlong zde po Terminátorovi 2 předvádí svou nejslavnější roli a ztvárňuje zde chlapce, kterého výchova jeho bratra a následně Bílé síly vypustila na cestu, která ho může stát dost možná i víc než jeho bratra. Právě konflikt spočívající v Derekovi, jenž se snaží svého bratra zachránit od stejného osudu je jedním ze zásadních motivů filmů a opět se ho bohužel za mě nedaří prodat tolik jak to šlo. Kult hákového kříže obsahuje tolik zajímavých motivů a podzápletek, že jich je možná až moc. Derekova matka například začne po smrti jeho otce randit s učitelem židovského původu, což je pro Dereka samo sebou noční můra. Ředitel školy, kterou původně navštěvoval Derek a nyní jí navštěvuje Danny je černoch, který bojuje proti hnutí Bílé síly a snaží se též Dannyho vydat na světlou stranu. Derek má přítelkyni, která je rasistka a když jí informuje o tom, že se změnil tak to jeho přítelkyně bere jako zradu (jak vlastně vůbec sakra mohl čekat, že se k němu Stacy přidá?!). Jenomže všechno mi to v podstatě ve finále přišlo zbytečné. Vztah Derekovy matky a židovského učitele je okamžitě smeten ze stolu jediným flashbackem, Avery Brooks jako ředitel Sweeney zde ve finále zas tolik prostoru nemá a ´´ linka ´´ s přítelkyní je celkově tak trochu úsměvná. V zárodku je McKennův scénář velmi dobrý, není ale dokonalý. Je též možné, že samotná předloha scénáře je tučnější a je to jen prohra dramaturgických pochybných rozhodnutí nebo faktu, že se tvůrčí konflikty ve finále podepsali i na výsledné podobě filmu. Fáze ´´lezení na vrchol´´ je ve finále z celého filmu rozhodně nejslabší, naopak nejpůsobivější jsou pasáže z vězení, které definitivně předvádí zásadní moment, který Dereka vydá na jinou stranu. Celé tyhle sekvence ve věznici fungují i proto, že díky hereckému výkonu Edwarda Nortona naprosto věrohodně vidíte Derekovu zoufalost a pád na dno. Je to bravurní ukázka techniky Show, don't tell a pasáže ve vězení mají skutečně neskutečný náboj. Derek se zde spřátelí s černochem Lamontem, uvědomí si, že by neměl všechny házet do jednoho pytle, do toho mu spadne mýdlo ve sprše a z Dereka se rázem tak trochu stává staronový muž, který se po svém propuštění vydává na cestu vykoupení. Problém je v tom, že je těžko uvěřitelné, aby se rasista jen tak lusknutím prstu stal anti-rasistou a že by ho k tomu dohnal jeden milý černoušek. Záporák Cameron Alexander mohl být původně ztvárněn Marlonem Brandem, ten ale odmítl a tak tohoto hlavního záporáka filmu nakonec ztvárnil Stacy Keach. Film sliboval výrazného manipulátora a naprosto bezcharakterní hovado. To druhé sedí, vůbec jsem ale nepochopil, proč někdo jako Cameron Alexander má takovou pověst a celkově šlo ve finále o zabitý potenciál a ta hrozba z aktuálně nepřátelských členů Bílé síly je velmi úsměvným způsobem odklizena ze stolu. Mám tušení, že jsem se kdysi dočetl, že v případě kdyby roli získal Brando by Cameron Alexander dostal tak trochu více prostoru, Stacy Keach ve finále ovšem není špatný. Jen brutálně nevyužitý. Kult hákového kříže ale naprosto věrohodně na konci prodá jeden zásadní moment- Všichni jsme stejní a nezáleží zda jsme bílý nebo černý. Všichni černoši nejsou automaticky vrazi, feťáci a gangsteři, všichni běloši naopak nejsou svatoušci, elegáni a poctivci. Ve finále navíc fungují velmi dobře i emoce, přesto mě to ale k vlhkým očím nedotáhlo. Mám k tomu 3 důvody: 1) Hodně těžko se mi lituje postav, kteří si za svůj osud víceméně můžou sami, 2) Ty postavy zase tak kdovíjak dobře prokreslené nebyli, 3) ten závěrečný moment možná signalizuje fakt, že si někdo svým pokusem o drsnost koleduje, zároveň tím pádem by ale možná více fungovalo, kdyby se jedna určitá postava povahově nezměnila. Ano, dá se zde najít pointa v tom, že někdy prostě musíme za své chyby bezpodmínečně platit, přesto je ale i tohle fakt, který mi sráží výsledné pocity z Kultu hákového kříže. Tony Kaye očividně zvládl filmu dodat vizuálně působivé scény, Edward Norton zase dost možná prodal emocionální motivy (těžko říct, které scény točil Kaye a které Norton. Tuším, že oficiální informace neexistují). Přesto je ale tento film dítětem dvou otců, kteří svému synovi dodali jistou formu elegance a především si ten film se samotným tématem doslova nevytírá prdel, zároveň je ten film ale pořád tak trochu mezi dvěma světy, dramaturgická výstavba mu tu eleganci tak trochu sráží a především je to téma skutečně tak tučné, že se z toho dalo vytěžit víc. Kult hákového kříže nemá problém s realističnosti, prodáním jistých ideologických motivů a polovičně srozumitelným poselstvím. Jenomže tomu filmu k dokonalosti opravdu chybí hodně a především je to pořád ukázková reklama snímku, který vznikl spojením dvou zcela odlišných verzí. Ale pořád to mohlo skončit jako totální průšvih, což naštěstí Kult hákového kříže skutečně není. Ale k dokonalosti mu přece jen chybí taky dost...... PS: Tony Kaye chystá volné pokračování s Djimonem Hounsouem v hlavní roli African History Y, který by měl stejně jako původní film nést ve znamení tragédie a vykoupení. Půjde ale pouze o duchovní sequel, cameo Edwarda Nortona tedy nejspíš nečekejte! () (méně) (více)
...klasika amer.tvorby a dnes velice moderní téma, která před zaujatým divákem neselže.:-( ()
Hodně silný snímek, který má povinnost zhlédnou každý filmový fanda.Nabízí velice ožehavé téma, které se řeší a bude se řešit ještě hodně dlouho, jak v Americe tak všude jinde ve světě...Vybízí člověka zamyslet se nad rasismem a dává za pravdu mému (i mnohých) názoru, že tímhle způsobem- jak ve filmu vykresleno, cesta nevede. Nad filmem se fakt zamyslíte,budete obdivovat úchvatné herectví Edwarda Nortona který je zde k nepoznání.Jeho celková vizáž, tetování, muskulatura,charakter ... škoda že nedostal oscara :( Film má mnoho silných scén ovšem za mimořádně povedené považuji začátkový útok na černochy a konečnou scénu při které mi ukápla nejedna slza. ()
Filmy řešící rasistickou problematiku většinou stojí za shlédnutí a velmi dobře se na ně kouká. A Kult hákového kříže není vyjímkou. Příběh je tu režisérsky opravdu mistrně zvládnutý, neuvěřitelně surový a realistický a dokáže přesně vyvolat ten známý pocit "Panebože, tohle se fakt děje!" I když velkou zásluhu na tom má jistě Edward Norton, který hraje jako o život a postupnou proměnu nezávislého neonacisty zvládá tím nejlepším a nejemotivnějším způsobem. Ale vynikající jsou i ostatní herci a především režie, která nás zavádí hluboko do nitra lidského myšlení a téměř dvě hodiny bez problémů udržuje u diváka tu nejvyšší pozornost. U mě hodně silné 4*. ()
Tento film nie je pre fašistov, rasistov alebo nejakú takú skupinu, ale je to ukážka toho, ako môže život vyzerať, keď vyrastáte v nenávisti voči komukoľvek. Skúste si žiť inak, keď ten niekto zabil vášho otca. Ale tiež je to film o tom, že všetci máme tú možnosť, svoj život zmeniť a že nikdy nie je neskoro začať znovu, ale ako uvidíte vo filme, nie vždy sa to podarí a niektorí už to proste nestihnú, hoci majú celý život pred sebou. ()
Norton naprosto skvělý! On je vždy skvělý, ale tady to byl koncert. Perfektní záležitost - nutno vidět ! * * * * * ()
Skvelý námet a scenár, ktorý je vyrozprávaný skvelým štýlom (kamera, hudba, strih) a ktorý má niečo do seba. Film ma neskutočne pútavú atmosféru a ta vážnosť, surovosť (povedal by som až rešpekt), ktorá z neho ide je až neskutočná, presne tak ako záver filmu. Hudba je tiež skvelá a pridáva tomuto filmu výrazne plus. Tak ako aj herecké výkony hercov (hlavne Eda Nortona). Rozhodne jeden z najlepších filmov na túto tému. 95% - 5* ()
Asi nejpůsobivějších filmová polemika o problematice rasismu a jeden z těch filmů, který by se měli povinně promítat na školách. ()
"Zlepšilo ti to nejako život...?" Dovolím si nesúhlasiť s tými, ktorí hovoria, že film je o náprave človeka. Vôbec to o tom nie je! Je to o niečom inom - je to o pôvode a ceste nenávisti a násilia. "Premena" je len dramatický prvok, ktorý len napomáha pochopiť, o čom je film. Film je o tom, že násilie plodí násilie, že ten kruh sa nikdy neuzavrie, že nenávisť je zakorenená v Američanoch (a nielen v nich - platí to s obmenou aj pre iné štáty, vrátane Slovenska, Česka, či ktorej koľvej inej zeme), že to nie je len výstrelok mladých a partie idiotov, že je to choroba celého národa. Film sa na problém díva maximálne realisticky. Napomáha mu k tomu aj dokonalý výkon Nortona, ktorý opäť potvrdil, že je (jeden z) najlepší(ch) herec(-ov) svojej generácie. Ostatný herci podávajú rovnako dobré výkony - napr. taký Edward Furlong. Akurát by som skritizoval zbytočne čierno-biele flashbacka, ak by ich bolo málo bolo by to OK, avšak je ich požehnane a práca s čierno bielou kamerou nie je nijak prelomová a príde mi to zbytočné. Ale to je len maličkosť - po obsahovaj stránke je to dokonalý film, realisticky pojatý (žiadne trápne napínanie na konci) ako sa nevidí často. ()
Reklama