Režie:
Elia KazanScénář:
Budd SchulbergKamera:
Boris KaufmanHudba:
Leonard BernsteinHrají:
Marlon Brando, Karl Malden, Lee J. Cobb, Rod Steiger, Pat Henning, Leif Erickson, John F. Hamilton, Eva Marie Saint, James Westerfield, Tony Galento (více)VOD (4)
Obsahy(2)
Bývalý boxer Terry Malloy (Marlon Brando) se klidně mohl stát šampiónem, místo toho ale dře pro Johnnyho Friendlyho (Lee J. Cobb), předáka ve zločinem prolezlých docích. Když Terry nevědomky zaviní smrt jednoho ze vzpurných dělníků, pronásleduje ho pocit viny. Ale až láska k Edie Doyle (Eva Marie Saint), sestře zabitého muže, Terrymu ukáže, jak hluboko padl. Pak násilnou smrtí umírá i Terryho bratr Charley (Rod Steiger), protože odmítal vlastního sourozence zavraždit, a Terry se rozhodne Friendlyho zločinecké impérium rozbít. Nezapomenutelné drama o Terryho vykoupení patří mezi nejuznávanější filmy všech dob. (Bontonfilm)
(více)Recenze (143)
NFR 1989, Oscar 8 : Nejlepší film, Režie, Herec HR - Marlon Brando, Herečka VR - Eva Marie Saint, Výprava ČB, Kamera ČB, Střih, Námět a scénář + 4 nominace: Herec VR - Lee J. Cobb, Herec VR - Karl Malden, Herec VR - Rod Steiger, Hudba. . . . . Zlatý Lev - výběr ()
Kazanova variace na neorealistické téma, pohybující se na pomezí realismu a idealismu (neskrývavě melodramatické finále), není ikonicky padesátkovým filmem jenom svým socio-kritickým příběhem (pro jehož docenění je dobré znát neslavnou úlohu Schulberga a Kazana v McCarthyho protikomunistickém tažení). V přístavu dobu svého vzniku nejintenzivněji připomíná hereckými výkony. Kvůli pojmu „method acting“ nemusíte listovat tlustými knihami o historii filmu. Stačí sledovat, v jedné učebnicové scéně vedle další, jak Brando hraje. Koncentrovaně, přitom s lehkostí. S býčí zarputilostí a femininní senzitivitou zároveň. Právě citlivost dělá z Terryho pozoruhodně ambivalentní postavu. Na jednu stranu ho oslabuje, na straně druhé je díky ní v očích mužů navenek silnějších, ale vnitřně slabších, mravní autoritou hodnou následování. Obě složky protagonistovy osobnosti se nikdy neruší. Díky Brandovi jsou v dokonalém souladu. Málokdy od té doby bylo možné vidět podobně souznění herce s jeho postavou. 85% Zajímavé komentáře: GilEstel , swed ()
Možná jsem jednodušší, možná jsem se na tento film díval ve špatném rozpoložení, možná mi něco (nebo všechno?) uniklo... Bohužel za svou osobu musím konstatovat, že oslavovaný film V přístavu mi nijak úžasný nepřipadá a už vůbec mi nepřipadá jako oscarový megahit. Vlastně jsem dlouho váhal, zda mu vůbec dát ty tři hvězdičky. Nakonec jsem mu je dal hlavně za ta velká jména, která se na jeho vzniku podílela. Snad nejvíce ze všeho mě zklamal scénář, který byl podle mě napsán zmatečně, přisuzuje postavám nevěrohodné charaktery, nutí je chovat se občas ne zcela logicky a říkat repliky, jež do daných situací pasují jen velmi kostrbatě. Ale když tady vidím, že skoro všichni tomuhle filmu dali vysoká hodnocení, tak si říkám, že asi bude fakt chyba ve mně... ()
║Rozpočet $910,000║Tržby USA $9,600,000║Tržby Celosvetovo $-║ Herci výborný, práve na nich ostáva celé bremeno prevažne jednoducho koncipovaného filmu, oni ho povyťahujú čo to dá ale nestačí to, lebo je škoda že ten dej bol tak priamočiaro komorne zameriavajúci sa prevažne na jednu vec(smrť robotníka v dokoch Doyla) a nemal širšie podfarbenie, mohla to byť fakt silná dráma, minimálne herecký potenciál tam na to bol. /70%/ ()
Scénář: Budd Schulberg .. Před padesáti lety a v USA tohle drama muselo znamenat mnoho. Dnes už nám zbylo hlavně perfektní herectví pana Branda. I když mě se i ten příběh líbil.. ()
Radyo napsal v podstatě to co jsem chtěla napsat já. Za sebe můžu dodat, že sociální dramata asi ještě nedokážu sledovat s patřičným nadhledem. ()
Brando je machr a Lee J. Cobb jako záporák taky nezklamal, ale chtělo to větší drive. To Brandovo bloumání člověka za chvíli omrzí a nahoru to tahá až závěr, který určitě patří k tomu nejlepšímu z padesátek. Alespoň že Eva Marie Saint byla krásná celou dobu :) ()
Přestože se v tomto filmu vytáhl Elia Kazan, přestože Eva Maria Saint a především Rod Steiger odehráli jeden ze svých životních výkonů, přes vynikající scénář, kameru i Bernsteinovu hudbu celý film stojí a NEPADÁ na osobě Marlona Branda, který tu, snad i díky novátorské Stanislavského metodě, předvedl jeden z nejcitlivějších, nejpropracovanějších a nejsilnějších výkonů celé filmové historie. Téma boje jedince proti všemocné skupině, zvláště vděčí-li jí právě onen jedinec za mnohé, konfliktu mezi vztahy rodinnými a láskou samo o sobě může vyznít úplně jalově, pokud ovšem vnitřní přerod hlavní postavy není ztvárněn tak přesvědčivě, jak se to zde podařilo geniálnímu Brandovi. ()
Nejvíc se mi líbilo, že všechny postavy měly svá pro a proti a že se Elia Kazan nebál nechat hlavního hrdinu klidně pořádně proplesknout. Finální scéna se zmláceným Marlonem Brandem jdoucím po molu, kdy se kamera klátí skvěle navozujíc dojem, že on už chudák nemůže a následné pomalé zavření vrat symbolizujíc novour éru v přístavních docích se povedla moc. Dobrej byl i akční nebojácnej kněz. ()
Několik poznámek ke způsobu, jakým je celá tahle podívaná odvyprávěná. 1, Přístav je ze své podstaty otevřené místo, z něhož se dá kdykoliv utéct, přesto jako by nebylo kam. Jako by byl spíše vězením. Tohle film vyjadřuje skrze mimetický popis děje, tedy skrze maximum informací (tzv. nepotřebné detaily přístaviště), které vytvářejí dojem, že se vypravěč drží reality. 2, Celý film vystavuje kolem ústřední postavy Marlona Branda tři úrovně vyprávění. (i) Hlavní linie spočívá v zavraždění jednoho z mužů. Tato linie ovšem nemá jakýkoliv vliv na děj, pouze ho iniciuje. (ii) Tématická vyprávění (různé vložky a analogie) zastupují dělníci coby nosiči tezí, jejich nářky a trudné živobytí. (iii) Vyprávění bez přímé vazby představuje přístav samotný. Pouhá oblast veškerého dění, distancovaná od obyvatel, a zároveň jako by vyprávějící svou vlastní historii skrz tyto obyvatele. 3, Postavy filmu se zdají živé v tom smyslu, že jejich stanoviska neovlivňuje režisér ani scénárista. To je ovšem problém. V několika momentech se nedostává filmu nových impulzů a bylo by tedy vhodné, kdyby buďto vypravěč nějakou osobu dočasně zastoupil a pohnul s dějem, anebo by základní schéma zůstalo, ale rám obrazu by se zahustil více informacemi (falešnými i dějovými). 4, Vypravěč nezřídkakdy dění pouze pozoruje a nechává na postavách, jak si vyřeší svoje spory. Především v milostném vztahu Brando – blondýna zcela absentuje a zanechává dvojici v intimitě. A pak zasáhne, zničehonic vyostří situaci. A pak zas jen pozoruje. Nikoliv tedy že by neustále drobnými posuny hýbal s dějem. Problém je, že při flirtování dvojice vzniká ohromná propast mezi postavami a divákem, kteří nemůžou být ve vztahu jakkoliv zainteresováni. ____ Jestliže marxismus hlásal základnu (vzbouření dělníků...) a nadstavbu (...zasazené do fiktivního příběhu), film se nám pochopitelně snaží namluvit opak. Snaží se nám namluvit, že nebyl natáčen dle schématu, nýbrž životně a svěže. Přirozeně tomu tak není. Proto nemusí vypravěč tak často vstupovat do postav a korigovat děj. Protože vše ovládá ideologie a autor, jakýsi strůjce obrazů a loutkář v pozadí, stojící nad samotným vypravěčem. ()
Sociální drama z přístavních doků tehdejšího New Jersey, kde se vykořisťovaní dělníci bojí postavit na odpor odborářské mafii. Brando stojí v čele kvalitního hereckého obsazení, v roli bývalého boxéra a současného "protekčního pracanta", který řeší zcela zásadní morální dilema. Od křiváckého úvodu, přes milostný střed až po hrdinsky vyhrocený závěr je to poctivý a zaujímavý biják. ()
Jeden ze 100 filmů, které musíte vidět, než umřete. Jeden ze 100 největších filmů všech dob časopisu Entertainment Weekly. Jeden z 500 největších filmů všech dob časopisu Empire. ()
Hned na začátek musím podotknout, že kdyby jste si chtěli vychutnat snímek v celé své kráse, tak by jste se museli vrátit o padesát let zpět, protože jen tak by jste pochopili co tento snímek ve své době znamenal. Poměrně jednoduchý příběh je vykreslel naprosto dokonale a nudit se dozajista nebude. Ovšem to nejlepší na celém snímku jsou herecké výkony, kterým naprosto dominuje excelentní Marlon Brando v jedné ze svých nelepších rolí. Eva Marie Saint zahrála na výbornou škoda, že podobný úspěch nikdy nezopakovala. Závěr je nezapomenutelný a i když je to spíše na čtyři hvězdičky, tak za konec jednu přihodím. Film byl oceněn osmy Oscary včetně těch za nejlepší film, režii a hlavní herecký výkon...... ()
Brando táhne nahoru klasický příběh o jedinci, co si stál za svými hodnotami za každou cenu. Moc dobře natočené, i když rozhodně ne bezchybné. Přístup je trochu moc klasický, mrzí mě, že to jde kupředu bez jediného ohlédnutí nebo ozvláštnění k jasně danému cíli. ()
Člověk by od toho mohl čekat modré z nebe, když vidí to vysoké hodnocení. Jediný, co mě tady ale zaujalo, byl divně nalíčenej Marlon a kněz, kterej si klidně zapálí cígo a čas od času někomu rozbije hubu. Mafiánský chování odborů v té době mně přijde jako samozřejmost a vadila mně přemíra náboženských řečí. Navíc, kdo by chtěl sledovat film o bordelu a mafiánství ve vyšších řadách, když toho máme plné zprávy z průřezu našeho politického spektra. ()
„The only arithmetic he ever got was hearing the referee count up to ten..“ Prostý paličák s dobrým srdcem, co vyměnil hák v ringu za ten dělníka z hobokenských doků, se vzepře pragmatickému zaměstnaneckému pravidlu Deaf and Dumb. A je v podstatě jedno, jestli ho k tomu vede víra v konání dobra a láska, nebo jen pocit viny a přání pomsty, protože tohle melodrama víc než témata táhnou individuality. Mimo ty viditelné ojediněle mimomuzikálový Bernstein a pak samozřejmě odzbrojující přirozenost Evy Marie Saint, plac s gaučem psychiatra střídající Brando a jeho filmový bratr Rod Steiger. Při jejich společné scéně v taxíku, kdy došlo na stíny minulosti a temnou budoucnost, museli filmaři dát na zadní okno žaluzie, aby tak nezářili do noci (byť ve skutečnosti nezaplatili zadní projekci a nekolegiální Brando se neúčastnil close-up záběrů). Nedivím se, že to má Vatikán ve videotéce oblíbených hitů. Otec Barry při té kalvárii musel tolikrát projevit odvahu a ponoukat k ní druhé, že to pivo a cigára byly na místě.. ()
Povedený film, který i dnes má co říci a neřadí se mezi ty staré filmy, kterým dnes došla pára. Nebýt těch nezáživných prvních patnáct minut, tak bych neváhal s plným hodnocením. Film je zručně natočený a dokáže vtáhnout, sice dneska nedokáže ničím překvapit, ale i tak se jedná o příjemnou a nenudící se podívanou. Herecky výborně zahrané a tak hodnotím silnými 4 hvězdičky... ()
Takze toto je moj prvy film od Elia Kazana a zaroven prvy film, kde sefovia rozkazovali mlademu Marlonovi Brandovi, pretoze Marlona poznam hlavne z filmov KMOTR (1972) alebo APOKALYPSA (1979), v ktorych bol prave on hlavnym vodcom. Prekvapoval ma aj knaz Karl Malden s akou odvahou sa snazil vypatrat vrahov aj za cenu vlastneho zivota. Film ma zaujal hned od zaciatku, nenasiel som tam ziadne nejake nudne chvilky a zaver nemal chybu. Ziskal az 8 Oscarov vratane najlepsieho filmu roka, rezie Elia Kazana, herca v hlavnej ulohe Marlona Branda ale aj herecky vo vedlajsej ulohe Evy Marie Saint. Herci Lee J. Cobb, Karl Malden a Rod Steiger boli tiez nominovani na Oscara za vedlajsie ulohy, avsak radost z Oscara mal vtedy Edmond O´Brien za romanticku dramu BOSONOHA KOMTESA (1954), kde si po jeho boku zahral Humphey Bogart... 22.12.2009 _____ Marlon Brando - (Terry Malloy) +++ Karl Malden - (Otec Barry) +++ Lee J. Cobb - (Johnny Friendly) +++ Rod Steiger - (Charley Malloy) +++ Pat Henning - (Timothy J. Dugan) +++ Martin Balsam - (Gillette) +++ Eva Marie Saint - (Edie Dooyle) +++ Leif Erickson - (Glover) +++ Hudba: Leonard Bernstein +++ ()
Dnes velmi stručně - Brando byl skvělý (dokonce tak, až jsem mu toho blbečka sežral), Marie Saint taky. Film jako takový není špatný, jeho poselství je prakticky věčné (boj jednoho proti více lidem, dobro x zlo) a posledních deset minut je opravdu skvělých. Ale předtím to byl pouze dobrý film a celou dobu jsem si myslel, že zde dám průměrné (tříhvězdičkové) hodnocení. A právě kvůli těm posledním deseti minutám své hodnocení zvedám. 70 %. ()
Mně se tento film, a především jeho přístavní atmosféra, moc líbil. Ve filmu je ukázáno, jak mafiánské odbory ovládají přístav a jeho dělníky, kteří "se nesmí na nic ptát, ani odpovídat na otázky". Musí prostě jen makat a být rádi, že je nenavštíví někdo z gaunerů od mafiánského bosse a odborového předáka v jednom Johnnyho Friendlyho. Jedním z jeho mužů je také Terry Malloy, který na začátku filmu dostal za úkol vylákat svého kamaráda a přístavního dělníka Joeyho Doyla na střechu. Odboráři, tedy Friendlyho muži, jej zde mají původně jen vystrašit, aby nemluvil před Přístavní kriminální komisí, místo toho jej však shodí ze střechy. Ostatní dělníci proto raději mlčí a nechtějí o praktikách odborů mluvit. Terry se dá postupně dohromady s Joeyho sestrou Edie, která mu poví o místním knězi Barrym, který uspořádal setkání s dělníky v kostele. Barry se snaží přesvědčit Terryho, ať se k němu přidá, ale Terry má především za úkol svému šéfovu nahlásit, co Barry kázal. Terrymu se ostatní dělnící vysmívají, zatímco Friendlyho muži čekají u kostela a poté celé kázání přeruší nájezdem na kostel. Terry pomůže Barrymu utéct, zatímco Timothy "Kayo" Dugan je knězem přesvědčen k tomu, aby vypovídal. Boss poté oznámí Terrymu, že Dugan byl v přístavu zabit jeho muži, kteří na něj nechali "omylem" vysypat náklad se sudy s whisky. Otec Barry pronese vášnivou řeč a připomíná všem dělníkům, že Kristus chodí mezi nimi a káže, že každá vražda je ukřižováním. A že to, co dělají mafiáni jim, dělají také Kristovy. Kněz byl vskutku velcie odvážný a nebál jsem ukázat prstem na samotného Friendlyho, který to sledoval z ochozu. Terry neustále odmítá vypovídat i přesto, že byl předvolán před komisi. Terryho vina a lítost však rostou spolu s jeho city k Edie, když vidí její neúnavnou snahu o spravedlnost. Přizná svou roli v Joeyho smrti otci Barrymu, který ho přesvědčí, aby se k tomu přiznal také Edie. Ta právě přichází na molo a Terry jde za ní, aby jí to oznámil, ale jeho slova jsou přehlušena troubením lodí. Edie je z toho vyděšená a utíká pryč. Vyšetřovatel z komise připomíná Terrymu jeho poslední boxerský zápas a to, že Terry zápas z donucení "položil", protože si na jeho soupeře vsadil jeho boss a tím si tedy Terryho koupil. U Friendlyho dělá také Teddyho bratr Charley, vystudovaný a chytrý účetní, který na rozdíl od bráchy umí počítat dále, než do deseti. Friendly se snaží přesvědčit Charlyeho, aby naléhal na Terryho mlčenlivost výměnou za dobrou práci v přístavu, kde bude jen sedět a pobírat vysokou mzdu. Dokonce mu říká, že pokud nebude Terry souhlasit, tak se jej má zbavit - zavést jej k G.G. Bratři se sejdnou v taxíku a promluví si o tom. Terry odmítá lukrativní pracovní nabídku a říká, že si pořád není jist, na čí stranu se má přidat. Terry lituje svého prodaného zápasu a obviňuje Charleyho, že je to jeho vina, že to on mu řekl, ať prohraje, ačkoliv mohl svého soupeře zničit, a že mu tím zničil boxerskou kariéru. Terry je přesvědčen o tom, že se mohl stát šampionem, místo toho je jen obyčejná gangsterská nula. Charley vytahuje na Terryho pistoli, kterou Terry jemně odsune stranou, a poté jej brácha nechá odejít. Drama ovšem pokračuje a Charley je za neúspěch krutě potrestán. Jeho mrtvolu objeví Terry s Edie. Terry přikazuje Eddie, aby přivolala Barryho a ten ať dá bratra pohřbít, zatímco on sám si bere pistoli a chce se pomstít. Opije se a jde do baru, kde se často zdržuje Friendly a jeho muži. Chce se mstít, ale objeví se zde rozumný a odvážný Barry a rozmluví mu to - Terry nejlépe Friendlyho zničí, pokud proti němu bude svědčit u soudu. To se také stane a z Terryho se stává opovrhovaný práskač. Jeho dětští přátelé ze střechy mu zabijí holubi a dělníci z přístavu jej ignorují a nechtějí jej mezi sebe, stejně tak ho nechce nikdo zaměstnat. Terry to přesto nevzdává a vydává se vyřídit si to s Friendlym pomocí pěstí. Dostane sice pořádnou nakládačku, ale nakonec se z něj stane hrdina a jeho přístavní kolegové si uvědomí, že jim ve skutečnosti pomohl k práci a lepším podmínkám. Konec dobrý, všechno dobré a snad tento film pomohl Americe vypořádat se s mafiánskými odbory a jejich praktikami, které vykořisťovaly pracující a ztrpčovaly jejich životy. () (méně) (více)