Režie:
Spike LeeKamera:
Chayse IrvinHudba:
Terence BlanchardHrají:
John David Washington, Adam Driver, Topher Grace, Laura Harrier, Jasper Pääkkönen, Michael Buscemi, Ryan Eggold, Paul Walter Hauser, Corey Hawkins (více)VOD (4)
Obsahy(1)
Na začátku sedmdesátých let minulého století se Spojené státy vařily v záplavě demonstrací za lidská práva. V téže době se jeden mladý černý kluk s gigantickým afrem (John David Washington, syn Denzela Washingtona) rozhodl rozšířit řady coloradské policie. Ron Stallworth byl první Afroameričan v tomhle sboru. Jeho přijetí mělo zacpat pusu čím dál naštvanější černošské komunitě. Aby těch změn nebylo zase příliš, šoupli nadřízení Rona do archivu (= oddělení evidence důkazů), kde měl co nejméně překážet. Jenže Ronovy ambice byly o poznání větší. Soustavným tlakem na nadřízené se mu nejdřív podařilo svléknout uniformu a v civilu infiltrovat politické mítinky „černých bratrů“. Protože se mu nechtělo donášet na bližního svého, zvednul sluchátko, vytočil číslo Davida Dukea (Topher Grace), místního předáka Ku-klux-klanu, a omotal si ho kolem prstu. Naprosto přesvědčivým způsobem se prezentoval jako fanatický vyznavač bílé rasy a David Duke mu to spolknul i s navijákem, jelikož ho po pár telefonátech vtáhnul do struktur klanu. Když pak bylo potřeba nasadit do akce zapáleného rasistu Rona Stallwortha i fyzicky, ujal se té role Ronův kolega Flip Zimmerman (Adam Driver), který s nadšením docházel na tajná i veřejná setkání členů klanu s cílem získat co nejvíc informací a překazit plánované násilné operace. Zní to neuvěřitelně, zní to komicky, skutečně se to však stalo. (Cinemart)
(více)Videa (7)
Recenze (490)
Chvílemi si říkáte, jestli to Spike Lee s tím aktivismem už opravdu nepřehání, ale pak přijde konec filmu a uvědomíte si s němým děsem v očích (v kině bylo mrtvé ticho), že to není jen film, ale po skoro 50 let pořád krutá realita. Mimo to se jedná o neuvěřitelný příběh o tom, jak se černoch infiltroval do KKK a to je samo o sobě důvod tenhle film vidět. Tou absurditou mě skutečně několikrát dostával do kolen. A John David Washington byl tak perfektní, že Hollywoodu pro jednou odpustím ten nekončící nepotismus. Jeden z nejvíce relevantních filmů roku. ()
Spike Lee nejednou příjemně překvapil. Rozhodně ale nepatří mezi režiséry, na jejichž kousky bych netrpělivě čekal. Zápletka je poměrně prostá – čerstvá posila coloradské policie Ron má překvapivou barvu pleti. První černoch v historii sboru chtěl být mužem v uniformě odjakživa. Nejprve zevluje v kartotéce, nakonec se ale stane členem buňky Ku-klux-klanu. Jenže s jeho afrem by to šlo obtížně, takže Ronem je ve skutečnosti a na telefonu, Ronem mezi rasistickými fanatiky se stává jeho kolega, který je navíc jen tak mimochodem Židem. Organizace mezitím nabírá na síle a plánuje násilný útok. Uvědomělý filmař Spike Lee se opírá o reálné události a dává jasně najevo, že se mu dnešní poměry za oceánem nelíbí. Ocitáme se sice v 70. letech, ovšem události jsou platné i pro současnost, z čehož může mrazit. Ovšem z toho, že je nálada mezi lidmi podobná, prostě nemrazí. Možná je to jeho typickým odlehčeným stylem vyprávění, možná tím, že jsem měl v několika momentech problém tu či onu scénu akceptovat. Mnohé navíc měly být o dost kratší. Používá sice několik fíglů a předkládá i pár milých nápadů, celkově ale nejsem přesvědčený, že by tohle měl být nějaký „černý“ kůň blížících se filmových předávacích ceremoniálů. Není ani nijak zvlášť vtipný, humor vychází hlavně z absurdity rasistických projevů. Herci jsou fajn, ale z Adama Drivera dlouhodobě rozhodně neucvrkávám, prakticky neznámý John David Washington má zase značné charisma, ale že by měl držet v ruce hereckého Oscara, tak to tedy vůbec. Lee měl možná leccos detailně promyšlené a před dobovou atmosférou smekám, mě si nicméně celkově tentokrát úplně nezískal. ()
Spike Lee přesně ví, jak divákovi podat příběh tak, aby ho zaujal (a zároveň si o daném tématu zjistil mnohem více). To poslední platí hlavně v případě, že o situaci v zahraničí nejste nikterak informováni, a strejdu Trumpa považujete za spasitele světa. Ústřední příběh, který stojí na Johnu Davidu Washingtonovi a Adamu Driverovi má totiž koule. I přes pomalejší začátek, který stojí spíše na zajímavě podaném dramatu navíc servíruje jednu libovou černo-humornou scénu za druhou (díky tomu zaujme širší masy). Mezi nejlepší scény filmu tak nepochybně patří Ronovo telefonování do klanu, či Davidu Dukeovi, pořízení klubové kartičky, nebo Flipovi návštěvy v ústředí. BlacKkKlansman tak věrohodně podává působivou kritiku lidské osobnosti plné předsudků a nenávisti. Když navíc na začátek a konec doplní i nějaké ty reálné záběry (se kterými se nijak nemazlí, ale předhodí je před vás náhle a surově), většina diváků mu to bez problémů "sežere". Proto jdu na jasných pět hvězd... ()
Viem, čo tým chceli povedať. Je to dôležitý film. Ale na môj vkus, ak to beriem „len“ ako film, tak to bol proste film nudný. Ešte kým boli v utajení alebo telefonovali s vedením KKK, malo to bez debaty napätie a niečo do seba, ale akonáhle sme nedajbože riešili ich osobný život (randenie), šlo to prudko nadol a nezachránila to ani fajn retro atmosféra. A koniec mi pripadal značne neuspokojivý; zdalo sa mi, že dôstojne neuzavreli ani jednu dejovú linku – v tomto smere by som uvítal oveľa viac doslovnosti. ()
Spike Lee, coby bezmezný podporovatel černé herecké kultury, má často svoje filmy plné menšinových názorů, které mně, coby Evropanovi, nic moc neříkají. Zbývá tedy filmařská kvalita a tu on bezesporu má. V tomto filmu dokonce bravůrně sladil white power a black power do jednoho uceleného příběhu, který se ještě, jak absurdně vypadá, opravdu stal. A jak říkám, v Americe je toto zřejmě stále aktuální, ale mně to, coby Evropanovi, přijde dost neuvěřitelné. Možná i proto mě film tak zaujal. Pravda tedy, že v prvních dvaceti minutách se neubránil, pro mě, zbytečným černošským scénám. Po chvíli se ale rozjede slušný herecký koncert mladého Washingtona a Adama Drivera. který je chvíli absurdní, ironicky vtipný, ale i napínavý a zakončí to slušnou politickou vsuvkou a letmým útočkem na Trumpa. Za mě rozhodně dobrý a jeden z nejzajímavějších filmů na téma utlačování černošské populace v USA. ()
Galerie (57)
Zajímavosti (26)
- Posledný obraz vo filme je americká vlajka čiernobielej farby, zobrazená hore nohami. V USA je zavesenie vlajky hore nohami signálom stavu núdze alebo pohotovosti. (zajo91)
- David Duke (Topher Grace) na akci Ku-klux-klanu prohlašuje hesla „America first“ („Amerika na prvním místě“) a „Make America great again“ („Učiňme Ameriku znovu skvělou“). Obě hesla jsou odkazem na volební motta Donalda Trumpa. (tom.nosek)
- Před českou premiérou v kinech proběhla premiéra na Karlovarském IFF 30. června 2018. (Varan)
Reklama