Režie:
Jaroslav MachKamera:
Josef HanušHudba:
Vladimír SoukupHrají:
Jiřina Šejbalová, Bohuš Záhorský, Lubomír Kostelka, Zdena Hadrbolcová, Marcela Martínková, Vladimír Menšík, Slávka Budínová, Stanislav Remunda (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Na začátku normalizace v 70. letech zesílil výskyt ideologicky podbarvených příběhů, ale vyskytly se také pokusy vytvořit nenáročnou zábavu, střiženou bezmála podle prvorepublikových vzorů. Tento snímek rozvíjí zmatky, které nastanou kolem přípravy oslav zlaté svatby, na níž se chystají hornický důchodce a jeho žena... Režisér Jaroslav Mach se spolehl jak na situační komiku pramenící z nedorozumění a záměn, tak na slovní žerty, opírající se o ustavičné škorpení mezi oslavenci. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (36)
Čekal jsem teda mnohem víc... ale zábavné to moc nebylo a to nářečí... to byla jakási slátanina. ()
„Panebože, Pražáci!“ Nenáročná, ideologií nepřetížená komedie z rázovitého ostravského kraje. Většina herců ztvárňuje jednorozměrné vesnické figurky à la Troška a snaží se mluvit rázně a krátce, což působí stejně, jako kdyby si skupina špatných imitátorů dělala hodinu a půl legraci z Ostraváků. Je potom těžké věnovat pozornost něčemu jinému než divné mluvě, jejíž legrační potenciál se stejně rychle vyčerpá (snad jedině ten, kdo na Ostravsku nikdy nebyl, může věřit, že tady takhle všichni mluví). Venkovským prostředím, střetem venkova a města i „zamrzlým“ posledním záběrem Zlatá svatba vzdáleně připomíná Intimní osvětlení. Aby se ale přiblížila jeho nevnucujícímu se, vícevrstvému a rozhodně ne výsměšnému humoru, musela by překonat stejnou vzdálenost, jaká dělí Prahu od Ostravy. 45% ()
Velmi, velmi, velmi lidová komedie o rozhádaných manželích před životním jubileem. Komedii Láska jako trám s podobnou zápletkou nesahá Zlatá svatba ani po kotníky. Přesto je docela srandovní - odehrává se totiž kdesi na Opavsku a režisér Mach trval na tom, aby všichni mluvili příslušným nářečím. Exkluzivní sestava pražských herců se viditelně necítila být moravskými venkovany a sledovat, jak s nasazením pronášejí všechna ta "Ní" a "Ňů" znamená pořádně rozvibrovat bránici. Jediný Jiří Sovák se odmítl ztrapňovat a mluví lidskou řečí, ačkoli hraje předsedu MNV a měl by jít příkladem. ;o) 20% ()
Místy velice nudný film. Jaroslav Mach byl průměrný režisér sahající někdy až k těžké podprůměrnosti. Ale tři hvězdičky dávám za herecké kreace a vtipné dialogy dvojice Šejbalová - Záhorský. ()
I lehký žánr lze dělat a zvládnout na nadprůměrné úrovni. Dílko, které si na nic nehraje a nic nepředstírá, sice trochu kondelíkuje, ale před nebezpečím pádu do této rádobyidyly je drží suverénní výkony skvělých protagonistů Šejbalové a Záhorského. Figurkaření, kterého se film ne zcela zbavuje, unikají i další postavy, ztělesněné např. Krampolem, Sovákem nebo Effou. Jednoduchý svět tzv. jednoduchých lidí není nutno karikovat za každou cenu; žijí stejně hodnotně a šťavnatě jako tzv. špičky; mnohdy i nepoměrně šťastněji. Srovnáme-li tuto kvalitu se skutečným podprůměrem normalizace (HROCH, KAM LÉTAJÍ ČÁPI) přímo nahmatáváme až nebetyčný rozdíl. A vsadíme-li do této řady podstatnou část polistopadové produkce české kinematografie hraného filmu (BABOVŘESKY, TRHALA FIALKY DYNAMITEM), není už vůbec o čem mluvit. Havíři s "kratkym zobakem" své kouzlo neztrácejí ani po tolika desetiletích. Potěší a pobaví. ()
Ještě v 50. letech točil Mach filmy, které fungovaly alespoň v rámci nějaké kategorie. Později už to více méně nestálo za řeč a toto je jeho labutí píseň. Lépe nevidět. Kohorta pražských herců s podivným dialektem ve vesnické grotesce na téma rodinné soudržnosti, která je nad vším. Bohužel strop byl vysoko. ()
Příliš jednoduchá komedie s obsazením, které si snad ani nezasloužila. Nemluvě o velkorysém širokoúhlém obrazu. Nicméně dívat se na to není žádné velké utrpení. ()
Tvůrci se inspirovali Svatbou jako řemen a Láskou jako trám, zanesli do prostředí Ostavska (dialektologická složka úžasně věrohodná), ovšem filmu nějak chybí švih či poetika, zřejmě proto, že režisérem nebyl Krejčík, Forman či Papoušek (přestože jinak film jednoznačně z jejich poetiky vychází). ()
Hořkosmutné poznání, že to, co mám v domě, je rozhodně pro mě... ovšem to, co nemám, je mnohem smutnější, ač se tak navenek nemusí jevit... každopádně příjemná veselohra, zdůrazňuji veselohra. ()
Rozverná čeká komedie z ostravského venkova nám představí škálu předních českých herců tehdejší doby a nabídne i něco lidového humoru. Tvůrci se rozhodli rezignovat na tehdejší politické klima a pokusili se natočit vesnickou komedii. Herce na to mají excelentní – Bohuše Záhorského, Jiřinu Šejbalovou, Vladimíra Menšíka, Jiřího Sováka a mnohé další. Problém však tkví ve scénáři a i v podivné snaze, aby postavy mluvily po ostravsky, kratkym zobakem. A dovedete si asi představit, jak to dopadlo. Navíc zápletka není z rodu těch, z nichž bychom nějak jásali. Před zlatou svatbou se ztratí děda, a tak ho všichni hledají. Mladí přijedou z města, jenže mají před rozvodem a snaží se to utajit. Jejich dcera Olga přijede na zapřenou a zaplete se s místním mladíkem. Chtivá vdova se snaží klofnout chlapa. Na národním výboru chystají oslavu a řeší, zda mezi svatebními dary může být klec s králíky. Do všeho zmatku se vloží i Veřejná bezpečnost. A nakonec vše zakončí velkolepá tancovačka. Naštěstí zde chybí košilaté vtipy, jak jsme tomu zvyklí třeba z vesnických komedií Zdeňka Trošky, ale zase na druhou stranu oněch zmatků příliš mnoho není, děj plyne v podstatě lineárně a většina věcí se hned vysvětlí. Nejspíše mělo jít o komedii plnou omylů, záměn a zmatků, ale takovou je třeba Slaměný klobouk nebo Svatba jako řemen. Film potěší přehlídkou mnoha známých a vynikajících herců, příběh je však tuctový a ne příliš vtipný. ()
Ani velmi dobré herecké obsazení nedokázalo naprosto plytký a chaotický děj vyzvednout na vyšší úroveň. Za pozornost však stojí fakt, že film je v ostravském nářečí, i když z úst pražských herců zní dost nepřesvědčivě. ()
Herecké obsazení bylo skvostné. Co postava to originální kousek. Jednoduchý nápad se ztracením ženicha a co se z toho všechno vyvrbilo. Mohlo to být ještě šílenější, protože ten nápad k tomu přímo vybízel. Je tu pár momentů, kdy děj upadá, ale pak zase nabere dech a pokračuje směle dál. ()
,,Zlatá svatba" není nějaké veledílo, ale na to, že vznikal v normalizačních letech, to není zaplať bůh poznamenané nějakou politickou agitkou. Průměrná komedie u které se vždy pobavím, za Šejbalovou a Záhorského * navíc. ()
Vždycky si vzpomenu, jak chudině paní Šejbalové kulmou spálí vlasy... ()
Sympaticka normalizacna komedia o nedorozumeniach, hadkach a o pripravach oslav zlatej svadby. Film stihol zludoviet, a dobre sa na tom dalo kedysi zabavit. Ovsem vsak uz dnes, kedy sa k divakovi dostali skutocne kulty europskeho zabavneho filmarskeho priemyslu /Spencer, Terence Hill, Belmondo, Pierre Richard, Mr. Bean/ - tak dnes uz ten humor nefunguje. Za normalizacie vsak dobry sposob ako uniknut normalizacnej sivosti a sedivosti. 56 % ()
Zapomenutá komedie plná všemožných nedorozumění a skvělých herců. Snad jen ten ostravský dialekt mohli vynechat. Prostě to těm hercům nejde přes jazyk. Ale i tak jsem se rád podíval na něco co v TV moc nedávají. ()
V dětství mi to přišlo strašné Po 30 létech žádná změna.. Ve filmu zazní výraz jehož význam je dnes už neznámý, protože slovo se nepoužívá "putifarka" Jedná se o dámu, zpravidla poněkud starší, která svádí mladší muže. ()
No dobře - na LÁSKU JAKO TRÁM, kde také exceluje Šejbalová, tohle dílko nemá, uznávám, ale jen kvůli ní a jejímu manželovi - rovněž skvělý B. Záhorský - zkuste téhle komedii dát šanci a na konci uznáte, že jste už 90 minut strávili v horší a nudnější společnosti, než jsou tihle dva a jejich rodiny! ()
Fakta: V roce 1971 natočil Connery bondovku Diamanty jsou věčné. V roce 1972 pronáší Krampol ve Zlaté svatbě: "Kam se hrabe Bond na Ferdu Pařízka!" (kteroužto postavu hrál právě on). No a v roce 1974 Moore poprvé nahrazuje Conneryho v titulní roli bondovky Žít a nechat zemřít. Co z toho vyplývá? Že se kvůli tomu začaly rozpadat bílé útesy doverské, neboť po zhlédnutí Zlaté svatby se Connery začal z nedostatku jiných vhodných terénů v Anglii zahrabávat hambou právě do nich. ()
Film s naprosto famózním obsazením (a to tu v hlavičce nejsou zmíněni např. Jan Vostrčil, Jiří Sovák, nebo Václav Lohniský...). který dojíždí na křečovitou snahu o autentičnost slezského nářečí. Jinak jde o dobrou zábavu (zejména postavičky Lubina Kostelky, nebo Jirky Krampola jsou nezapomenutelné), s několika výbornými hláškami: - "Kolik stojí rozvod?" - "Čtyři stovky." - "To by nám mohli, jako důchodcům, slevit, ne?" ()
Reklama