Hudba:
Alex NorthHrají:
Elizabeth Taylor, Richard Burton, Rex Harrison, Pamela Brown, George Cole, Hume Cronyn, Cesare Danova, Kenneth Haigh, Andrew Keir, Martin Landau (více)VOD (3)
Obsahy(2)
Caesarovy legie – výkvět mocného Říma – vítězí v občanské válce. Další Caesarovy kroky směřují do Egypta, kde právě probíhají spory o trůn mezi králem Ptolemaiem a jeho sestrou Kleopatrou, které se chce král zbavit. Kleopatra zde není a je patrné, že mladého krále zcela ovládá eunuch Pothinus. Caesar ale přijíždí právě proto, aby sourozence smířil a dohlédl na jejich společné vládnutí. Večer se objevuje Kleopatra. Do Caesarových komnat ji tajně přináší její věrný sluha Apollodorus smotanou v koberci. Kleopatra se pokouší Caesara přemluvit, aby pouze ji dosadil na trůn. Caesar skrývá velké tajemství – mívá nepříjemné záchvaty. Ale lstivá Kleopatra se o tom samozřejmě dozví. Caesar si uvědomuje, jak je na cizím území zranitelný. Nechává proto spálit egyptské loďstvo. Bohužel při požáru shoří i velká knihovna. To rozlítí Kleopatru, ale Caesar jí dává najevo svoji převahu i jako muž. Za tento čin je nucen svést první bitvu, ve které vítězí. Mezitím se eunuch Pothinus pokusí Kleopatru zabít. Za tento čin je Caesarem odsouzen na smrt a jeho pán – král Ptolemaios – je poslán do středu svých beztak obklíčených vojsk. Kleopatra je tak Caesarem jako jediná dosazena na trůn a mladý král téměř odsouzen na smrt. Kleopatra a Caesar se velmi sbližují. Ona by chtěla, aby zůstal v Egyptě a odsud společně vládli. Caesar však pomýšlí na návrat do Říma. Nakonec zůstává, protože mu Kleopatra oznámí, že s ním čeká dítě. O tom, že se Caesar v Egyptě oženil a zplodil syna, se dozvídá nejen jeho římská manželka, ale i celý Řím. Ne všichni jsou jeho činem nadšeni. Caesar se loučí s Kleopatrou a odjíždí do Říma, kde chce vše připravit k tomu, aby i ona se synem mohli vyrazit za ním... (TV Prima)
(více)Recenze (267)
Reklamní hora porodila myš! :) Ale Burton a Elizabeth Taylor jsou skvělí, stejně jako výprava. ()
Ach, ty ženy!! Teatrální, se spoustou nádherných kostýmů a kulis. Výrobní majstštyk. ()
Na tehdejší dobu skvěle zpracovaný film, s úžasnou výpravou, kostýmy, hudba, to vše se musí ocenit! :) Bohužel stopáž mi přijde zbytečně dlouhá, ačkoli jde o historický film, rozhodně by se to dalo o nějaké zbytečnější scény, či rozhovory zkrátit. Herci byli dobře vybráni, ale přeci jenom Elizabeth Taylor září tak, že zastínila všechny ostatní, což je jasný, je to Kleopatra. ()
Sú tam obrovské dekorácie, politické pletky, až z toho hlava zabolí, krásne kostýmy, slávni herci a skáče sa v čase. Takže všetko, čo treba očakávať od historického filmu. Nie je tam veľa bojových scén, tá jedna poriadna príde až v štvrtej hodine (!!) a dovtedy sme svedkami najma konfrontácie Kleopatry s mužmi jej života. Je obdivuhodné, koľko úsilia museli tvorcovia vynaložiť na výrobu tohoto filmu, ja by som upozornil na scenár, ktorý sa tvári, že je historicky presný a ja, ako neznalec, som mu to uveril. Jediné, čo tak môžem Kleopatre vyčítať, je pomalšie tempo, ale ani podobné eposy z 50tych rokov ním zrovna nevynikali. No a určitý problém je možno aj v tom, že to síce medzi postavami vrie a herci sú výborní, ale na diváka sa emócie neprenášajú. Dôležitejšie sú dekorácie, výprava a politika. Nečudujem sa, že sa z filmu nestal superhit, ale ak si uvedomíme, že v dnešnej dobe neuspeli v kinách Kingdom of heaven alebo Alexander, ktoré sa tiež viac sústredili na dialógy a vnútorné pohnútky hrdinov, tak sa obecenstvo príliš od dôb Kleopatry nezmenilo a lekcie histórie sú a budú menej zaujímavé, ako historická bojová vrava. ()
Viděl jsem sice jen půlku (a na druhou se podívám taky, i když to nechápu) a musím říct, že... je to špatné. Rozhodně horší, než by takovýhle profláklý filmík měl být, zvláště s takovýmto hodnocením. ()
Nielen chlapci a muži túžia ohmatať hranice svojich možností, ale aj Hollywood. A tak zozbierali neuveriteľné množstvo dolárikov a nakrútili Kleopatru. Ambície tvorcov siahali skôr k zápisu do Guinessovej knihy rekordov, než k Oscarom a priazni historikov a filmových kritikov. Ak na tento film hľadím pod týmto zorným uhlom a som ochotný obdivovať všetku tú veľkoleposť a pompéznosť, nemám problém dať filmu štyri hviezdičky. Bol prelomový, i keď v oblastiach, ktoré s históriu a umením príliš nesúvisia. Ale dokáže zaujať aj bez počítačom generovaných štatistov a iných zázrakov techniky. Ktovie, či rovnaký osud o päťdesiat rokov postihne Titaniky, Avatary a iné hity z nedávnej doby. ()
Velkolepý příjezd Kleopatry do Říma a Liz Taylorová jako dokonalé ztělesnění egyptské královny. To je to, co dělá Kleopatru i dnes velkofilmem. Protože to ostatní by se stejně dobře mohlo odehrávat mezi několika divadelními kulisami a na výsledku by se mnoho nezmenilo. Upovídané historické drama, které není špatné, ale je rozvláčné občas až za hranici nudy, trpí všemi neduhy podobných dobových historických spektáklů a stejně jako většina hollywoodských filmů tohoto typu mě nijak zvlášť neuchvátilo. Ani kdysi, ani teď. ()
Najslávnejšia Kleopatra, ale do akej miery skutočná a do akej miery historicky verná? Caesar príde do Egypta a ani sa na Ptolemaia neopýta, až mu vydajú hlavu v koši a on neprejaví ani hnev? Alebo na dvore Kleopatry blondýnky a dokonca Číňanka? A Liz Taylor sa vizážou teda na Kleopatru vôbec nepodobala, ale ani takým feministickým správaním, ktorý by bol príliš aj na zaľúbeného Caesara či Marka Antonia. Navyše v čase spoznania Caesara mala 21 rokov a na Taylorvej vidno, že je o dosť staršia. ()
„Kleopatra,” s dodatkom VII. Filopator, narodená v egyptskej Alexandrii, pochádzajúca z dynastie Ptolemaiovcov, pričom v (ne)veľkolepom a v (ne)monumentálnom hollywoodskom spracovaní, a to konkrétne pod režisérskou taktovkou Josepha Lea Mankiewicza, (ináč bráško Herman Jacob Mankiewicz napísal scenár pre legendárny snímok Občan Kane), sa v podstate jedná o rozloženie síl do dvoch úsekov, keď práve v tom prvom i druhom, maximálne zahltenom záplavou samých dialógov, (som síce zástancom originálneho znenia pri sledovaní filmov, ale pokým neovládam angličtinu na sto percent, tak sa v tej smršti nekonečných rozhovorov jednoducho naveky stratím, skrátka, nestíhal by som čítať titulky, a to ani nehovoriac o tom, že by mi súčasne unikal i filmový obraz, a tak som pre istotu zvolil alternatívu - českého dabingu, ešte z roku 1994, ktorý slušne vynahrádza môj handicap), keďže prvé dve hodiny z celkovo viac, než 240 minútového filmu, teda lepšie povedané - rozšírenej verzie, to jest 1/2 sa predovšetkým zameriava na Kleopatrin vzťah s diktátorom Gaiusom Iuliusom Caesarom (asi vôbec najikonickejší "milenecký" pár v histórii ľudstva ?), ktorému sa po prvýkrát ukázala zabalená v koberci (avšak ani tento detail neušiel pozornému oku filmárov), z čoho neskoršie vzniklo počatie syna Caesariona, alebo ak chcete, tak („Malého cézara“). V tejto časti sa s reálne žijúcimi postavami väčšinou zdržiavam v Egypte, kedy Elizabeth Taylor neustále striedala svoju garderóbu, že vskutku tých pestrofarebných šiat s dokonalými výstrihmi, vystriedala viac, ako požehnane, aby sa napokon odhodlala prísť pozrieť samotnú kolísku civilizácie Rím, kde sa pochváli nielen svojimi vnadami, ale zároveň sa schyľuje i k povestnému dátumu - 15. marca 44 pred Kr., čo už raz a navždy ukončí jednu etapu jej života. / 2/2 filmu. Po Caesarovej smrti sa ujal vládnutia nielen jeho prasynovec, hlavný dedič Gaius Iulius Caesar Octavius, ale aj vojvodca Marcus Antonius, a to presne v druhom triumviráte, oficiálnom spojenectve, ktoré trvalo 10 rokov, ale nakoľko napätie medzi dvomi mužmi začalo postupne eskalovať, až tým pádom takmer vyvrcholilo pri námornej bitke pri Aktiu v 31 pred Kr. A z diaľky sa na horiace lode prizerala tiež i Kleopatra, ktorá si s Marcusom začala ďalší ľúbostný vzťah... Keď sa teraz zrovna nerozhodlo na mori, mohlo by sa predsa rozhodnúť na súši v Alexandrii, no to sa už pomaličky blížim do finále, ktoré bude pre niektorých zúčastnených tragického vyznenia, zase pre iných víťazoslavného vstúpenia ? ZOPÁR VIET K POČINU: Dať ho na jeden záťah, sa rovná maximalnému vypätiu všetkých síl, na čo som si tentokrát vôbec netrúfol. Je akosi príliš toporný a k tomu i neuveriteľne zdĺhavý, normálne nemá konca kraja, ako by trval snáď celú večnosť, že záverečné titulky nie a nie prísť. Najväčšiu nevýhodu má asi najviac v tom, že sa zväčša, to jest minimálne v 70. percentách odohráva výsostne iba v chrámových, či palácových interiéroch, z čoho v podstate pramení určitý pocit divadelnej teatrálnosti. Jednoducho povedané, nudím sa s postavami, ktoré sa buď len neustále hádajú, alebo hlavná herečka v jednom kuse vymieňa kostýmy, že som to už potom prestal normálne počítať ! Veľká škoda, že sa viacej nenakrúcalo v exteriéroch, čím by samotný snímok získal na potrebnejšej atraktivite. Asi vôbec najlepšia sekvencia z celého filmu, je jednoznačne tá, keď Kleopatra príde po prvýkrát a naposledy do Ríma, čo je absolútne pompézna a mimoriadne opulentná pasáž, že už na ďalšie poriadne nikdy nedôjde (čo už došli money ?), ba ani námorná bitka, ktorú spomínam o pár riadkov vyššie, nie je tak dynamická, ako by si na prvý pohľad v skutočnosti zaslúžila. Kleopatra z roku 1963, je v určitom slova zmysle nespochybniteľnou klasikou, že pre mňa osobne ide o celkom zaujímavý (veľko)film s nemalými ambiciámi, ale napokon by som si asi vedel predstaviť nakrútenie filmu za megalomanských 44 miliónov dolárov (na dnešnú dobu ohromných viac, ako 350 melónov !!!) aj úplne inak ! PS: Vezmite si, že kinematografické skvosty, akými bezpochyby sú: Lawrence z Arabie, či Ben-Hur, mali až trojnásobne menší rozpočet, a v konečnom dôsledku vyzerajú oveľa lepšie, ako Kleopatra. Preboha, za čo sa investovalo toľko dolárov ? Na stavby kulís, výplň dekorácii interiérov, a či honorár a kostýmy pre Taylor, alebo taktiež platenie všetkých hercov, štatistov a komparzistov ? Takpovediac skoro vyhodené peniaze do Nílu ? () (méně) (více)
Věřím, že velkolepý, ale za mně nezáživný a táhlý. ()
Velkolepý "propadák" a ve své době nejdražší film, kterému hodně dlouho trvalo než se zaplatil. Famózní výprava a slušní herci nedokáží ustát utahanost, kterou trpělo 80% tehdejších historických eposů a tento samozřejmě nebyl vyjímkou. ()
Nemám rád historické velkofilmy. Možná proto, že studuji historii. Daleko radši mám malá intimní dramata jaká umí vystřihnout například Ingmar Bergman. Ale co naplat, Kleopatra je pokoukání přecejenom nadprůměrné... ()
Na svou dobu naprosto fantasticky zpracovaný snímek, ta výprava, kulisy, kostýmy, hudba, herecké výkony, vše naprosto parádní. I v dnešní době jde znát ta velkolepost filmu. Ale samozřejmě film trochu kazí ta stopáž, protože 4 hodiny a několik přetažených scén prostě ten film trochu kazí. I tak ale jde o skvělé dílo. ()
Takmer 60 rokov starý film tak ohúril svojou výpravou, že pre mňa predstavuje nový level veľkoleposti. Plus fakt, že 4 hodiny nenudili, či pridaná hodnota v postave Richarda Burtona. Ten mi totiž prišiel na vojvodcu nesmierne vzťahovačný a trucujúci, čo by som ešte pred 2 rokmi označil ako nezmysel, ktorý je príliš pritiahnutý za vlasy, aby som ho veril hoci aj reálnej postave Marca Antonia. Dnes mi to však pripomína plačka Matoviča. A Kleopatra bola drahá nevesta, podobne ako mafiánsky poskok na čele nášho parlamentu. Inak Elizabeth Taylor tiež výborná. Jej posledné slová mali filozofickú hĺbku, vďaka ktorej som si znovu spomenul, že sledujem film antických rozmerov, nie slovenskú politiku v historických kulisách. ()
80% - čtyřhodinová verze. ()
"Mrtvý, se říká, nekouše.." ()
Pompézmí podívaná, tisícihlavý komparz, dekorace (interiéry i exteriéry) tak trochu z Říma, Řecka, Egypta a 20. století, kompletně historicky nepřesné. Vizionářská Kleopatra, pragmatická Caesar, Markus Atonius trochu toporný. Dialogy jsou očas klišoidní a výkony ne moc přesvědčivé ale vzhledem k době se mi to tam i zamlouvalo. Co se ušetřilo na bitnách se vrazilo do kostýmů a kulis. Děj všichni dobře známe a jednotlivé události plynou poměrně rychle, přesto má tento epos 3 hodiny (v režisérské verzi 6!!). Ale má to něco do sebe a líbilo se mi to. ()
Přesně jak píše kleopatra, když se řekne "kleopatra" tak se mi vybaví neodolatelné uhrančivé oči Elizabeth Taylor... Z tohoto velkofilmu jsem nemohl spát už jako dítě a před nedávnem jsem si to mile rád zopakoval. Filmové zpracování tohoto přeslavného historického období je stále aktuální a jeho spíše konverzační tempo mi maximálně vyhovovuje. Velkolepá výprava a kostýmy stály za ty prachy a všechno to do sebe spolu s hlavními představiteli, hudbou a historií skvělé zapadá. Popravdě, ledasco asi bylo jinak, ale to je čistě věc názoru, dochovaných pramenů je poskrovnu a mnohé se od sebe líší. Snímek neztrácí nic ze svého půvabu a má co nabídnout i současnému divákovi lačnému po 3D. Jen samotný příjezd Kleopatry do Říma je fenomenální a ve filmových dějinách nemá konkurenci. Jednou bych si chtěl s velkou chutí tento filmový klenot prožít v kině na velkém plátně a v jeho plné stopáži. ()
Výpravně je to velkolepé, ale nějak mě to neoslovilo. ()
Najúspešnejší, ale paradoxne vzhľadom na rozpočet aj najväčší prepadák roku 1963. To tu teda ešte nebolo. Ale stáva sa. A čo film ako taký ? Gigantický, megadlhý a vlastne svojim spôsobom aj skvelý. Ak vydržíte 4 hodiny čumieť na telku, dostanete vzorovú ukážku historického veľkofilmu 60. rokov. ()
Reklama