Režie:
Peter FleischmannKamera:
Pavel Timofejevič LebeševHudba:
Jürgen FritzHrají:
Edward Żentara, Alexandr Filippenko, Hugues Quester, Anne Gautier, Christine Kaufmann, Pierre Clémenti, Birgit Doll, Werner Herzog, Oleg Jankovskij (více)Obsahy(1)
Podle jednoho z nejznámějších románů bratrů Strugackých. Lidstvo třetího tisíciletí dokázalo vyřešit většinu svých problémů a vydává se hledat další civilizace. Výzkumný tým na oběžné dráze nad planetou Arkanar sleduje život na planetě na velkých obrazovkách. Používá k tomu kamer v očích průzkumníků převlečených za významné osobnosti místní společnosti, která je na úrovni našeho temného středověku. Jeden z průzkumníků, Anton - na Arkanaru Rumata, stojí tváří v tvář krutosti a nespravedlnosti před otázku, zda porušit zákaz vměšování do záležitostí místních obyvatel, nebo zda na pomoc těm osvíceným použít nejmodernější pozemské zbraně. (MI-380)
(více)Recenze (25)
Vedeckofantastický mišmaš, ktorý svoje šance na veľkolepú sci-fi a svetový úspech utopil pod ťažobou zdĺhavosti a v neposlednom rade, aj napriek na svoju dobu veľkorysému rozpočtu ( zdroje hovoria až o 50 mil. markách ), v pomernej lacnosti. Myšlienka románovej predlohy je zaujímavá, vo filme ale nemá akosi váhu. ()
Ani polsko-rakousko-rusko-francouzské "herectví" nezničilo sílu předlohy... Svým zvláštním způsobem v osudovosti dost jiné, ale myšlenkou nakonec poměrně věrné mému oblíbenému románu... Btw. proč tu v "hrají:" je pár osob, ale nikoli představitel hlavní mužské ani dvou hlavních ženských rolí, to nějak nechápu. ()
´Trudno Byť Bogom! Ne zrovna velký rozpočet, ne zrovna velký počet komparzu, kulisy které jsou všechny jednobarevné a polorozpadlé (což třebas při scénách na královském dvoře působí poněkud nepatřičně a to obzvlášť, pokud se porovná se scenériemi jinými, kde to u chudiny vypadá v podstatě stejně). Ono to ale vůbec nevadí, příběh samotný je nosný, herec v hlavní roli mě bavil, šedomodré vlasy/paruky postupem času vypadali čím dál lépe a zábavněji... Jen bych možná pokrátil stopáž o pár minut v druhé polovině filmu, která by mohla vnitřnímu přerodu postavy xy (nebo také postav, nebo koně, nebo kamene, nebo také vědra na vodu - antispoiler, ha!) sloužit lépe. Závěr krásně funguje a já se jdu zbičovat kabelem od napájení mého počítače, protože jsem ke své smůle ještě nečetl předlohu, kaji se, já bídný červ. ()
Humanistické dílo bratrů Strugackých nemohlo být zpracováno lépe, pravda, mohlo mít lepší a modernější efekty, mohlo být 3D, ale to by určitě nestálo za nic, protože ty efekty by se staly středobodem filmu. Takto tím nejdůležitějším byly myšlenky. ()
Večná škoda, že jednoduchý príbeh je vyrozprávaný pomerne chaoticky. Našťastie som sa v jeho záverečnej fáze dočkal presne toho, čo som od sovietsko-nemeckej osemdesiatkovej sci-fi očakával. Je to taký ruský Highlander, Edwarda Žentaru si budete mýliť s Christopherom Lambertom nie len kvôli ich divokým hrivám. Chvíľami ambiciózne sci-fi, chvíľami kúzelné guilty pleasure, chvíľami šeď. Ale tá druhá charakteristika u mňa prevažuje a som rád, že som toto menej známe dielko spoznal. No a sú tu tri pre dej dôležité neopozerané krásky, čím sa film v pohode doťahuje aj na Barbarellu. ()
Docela zklamání. Ústřední myšlenka není až tak špatná, ale není pořádně rozvedená, k tomu chaos v samotném příběhu a postavách, některá naprosto bezdůvodná jednání, a nerozhodnost tvůrců, jestli je to komedie, nebo vážně sci-fi s psychologickým přesahem. ()
Snímek velmi dobře evokuje atmosfétu primitivního agresivního totalitního režimu, výborně popsaného v knize. Po druhém shlédnutí jsem si uvědomil, že i přes ty televizně vypadající dekorace je to film opravdu neskutečně dobrý a hlavně chytrý. Nikoli "intelektuálně-" (či pseudointelektuálně stavěný, jak je dneska v módě), vlastně je to poměrně přesně až ploše adaptovaná skvělá předloha. Plochost a dořečenost v tomhle filmu vůbec nejsou na škodu, v tom je naopak jeho síla. SPOJLERS: Musí být hodně zoufalé pohybovat se ve společnosi, kde kdokoli se ukáže, že dovede trošku přemýšlet, je pronásledován a zabit, a nesmět zasáhnout. A stálé cyklení a posouvání se pozic pozorovatele a pozorovaného je už samo o sobě geniální. Že tuhle planetu nezkoumají kosmonauté, ani historici, ale sociologové. Zkoumající ještě k tomu své lidi, pozemšťany. mazec. ()
Minimalistické filmy mám rád - prosté kulisy i hudbu mám radši než ty hollywoodsky nabubřelé. Autorům (filmu) se podle mě podařilo zachytit atmosféru románu(ů) bří Strgackých celkem dobře (originál jsem přečetl už před nějakou dobou, takže nemůžu porovnat přímo.) ()
Předlohu mám rozečtenou, mám za sebou asi 30 stránek a doteď mě to vůbec nezaujalo. A jelikož knihu asi nedočtu, tak jsem se rozhodl se rovnou podívat na jednu z těch filmových adaptací a upřímně - moc mě to nezaujalo i tak. Hodně se mi tu líbí kamera, líbil se mi výběr lokací a vzhled planety. Má to co říct a je v tom i pár chytrých myšlenek, které ale i tak jsou za celé dvě hodiny jen načrtnuty a nejsou pořádně rozvedené. Jinak děj mě (stejně jako v předloze) moc nechytl, připadalo mi to utahané a občas mírně chaotické. A taky přehnaně akční. Vlastně kromě pár scén (a výše zmíněných kladů) mě na Je těžké být Bohem nezaujalo nic. Někdy kouknu i na tu tříhodinovou ruskou verzi (ze které mám popravdě obavy už teď), každopádně tuhle verzi vidím na slabé 3*. ()
taky bych neodolal ()
Zaujímavý príbeh tohoto euro-science fiction. Naviac je dobrodružne a sem-tam aj komicky ladený, takže nudit určite nebude. Spracovanie je obstojné, herecké výkony už veľmi nie. Celkovo ale cítit poctivé prevedenie z knižnej predlohy, teda na akú Západné Nemecko a Sovietsky zväz vtedy mali. Hodnotenie: 65% ()
Ano, je. ()
Solidní a poměrné věrné zfilmování originálního a chytrého románu bratrů Strugackých: 75% (73% je průměr 78 hodnotících přede mnou). ()
Strugačtí jsou prostě klasika ... pokud to nevysmolí Tarkovskij, tak se na to dá dokonce i koukat :-D ()
Perou se ve mě dvě protichůdné věci: moje láska k sci-fi a odpor k historickým filmům. Proto jsem si i tento film nechával "na později", protože mě dvouhodinová stopáž historického dramatu s prvky sci-fi odrazovala. Nakonec mě výsledek vcelku pozitivně překvapil. Minimalistická výprava filmu není vůbec na škodu, právě naopak. Předlohu jsem zatím nečetl, ale pustím se do toho, protože téma mě chytlo. ()
Není lehké dívat se na film, když titulky se zobrazují spíše sporadicky a vy téměř nesprechtíte. Ale nějak se to dalo, a ve výsledku docela gut, leicht heretzky ukázaly tzetzky, knížka je přímo wunderbar, takže mi ty dialogy zas tak nechyběly a baron je přímo ztělesnění dobrodruha, se kterým se chcete na středověké planetě kamarádit. Drei Sterne! ()
tento film je sice trochu nenapadne ale ocarujuco ziariacim klenotom v skrinke nepravom odlozenych filmovych skvostov. jedna sa o sci-fi zapadonemecko-sovietskej koprodukcie (nie francuzskej, ako evokuje vlajka vedla nadpisu, francuzsky podiel bol skor marginalny) z roku 1990, ktore fascinuje nielen fanusikov zanru a nadsencov preastronautickych hypotez, ale aj divakov s narokmi na kvalitne myslienky s hlbokou filozofickou podstatou. film "je tazke byt bohom" (volnejsi preklad) ukazuje ludstvo tretieho tisicrocia, ktore konecne prekonalo svojich vnutornych demonov, nastolilo epochu osvietenia, rozumu a duchovneho vyvoja a konecne siahlo po hviezdach. pri jednej expedicii nadabilo na planetu obyvanu ludmi, ale v uplne inom stadiu vyvoja, porovnatelneho s temnym stredovekom. obyvatelia planety, ktorych kazdodenny zivot je sprevadzany drsnymi podmienkami, krutostou, poverami, nabozenskym fanatizmom a divokou emocionalitou, sa stanu studijnym objektom pre pozemstanov, ktori sa medzi nich votru v prezleceni za clenov najvyssej kasty a skumaju ich vyvoj. prve pristatie vesmirnej lode ("boh zostupil na zem a spravil z noci den"), ci prelety vrtulnikom (vznik legiend o lietajucich drakoch) su povazovane za nadprirodzene javy a kazdy, kto sa odvazi riadit sa rozumnym myslenim a vykrocit v ustrety pokroku - ci uz prvy knihtlaciar, vynalezca dalekohladu alebo lekar - je nemilostrdne prenasledovany, muceny ci popraveny. otazkou zostava, ci sa pozemstania, ktori zamerne kontaktuju osvietenych myslitelov ci vynalezcov a opatrne im pomahaju, dokazu nadalej len necinne divat na vladnuce bezpravie, brutalitu a udupavanie akehokolvek zarodku pokroku, alebo ci zasiahnu... zaroven si zacnu uvedomovat, ze realnym studijnym objektom su oni sami medzi sebou, pretoze su nuteni konfrontovat sa s vlastnou minulostou, niekdajsim barbarstvom, agresiami a demonmi, ktorymi planeta zem tiez kedysi prechadzala za cenu nekonecnych potokov krvi. film v tomto smere pripomina tarkovskeho solaris, zobrazuje pozemstana ako vyspeleho racionalneho jedinca, ktory je nuteny otestovat svoj duchovny spolocensky vyvoj skuskou vlastnej zrelosti. kombinacia nemeckej profesionality a ruskeho velkeho filmoveho srdca vytvara mimoriadne originalny, dejovo uceleny putavy film s hlbokou myslienkou, realistickym znazornenim ci uz modernych alebo stredovekych ludi a zaroven zimomravou surrealitou ich vzajomnych stretnuti, bez patosu, bez afektovanosti. a hlavne pri zaverecnej bojovej scene, kedy povabna zena cela v bielom za oslnivej ziary vystupi z vesmirnej lodi, s chapavym usmevom nastavujuc ruku, ze chce naspat laserovu pistol, pricom svedkovia pristatia idu od udivu, hrozy i omamnych latok do kolien, ste presvedecni o tom, ze presne takto by vyzeralo stretnutie ludi s bohmi... PS: tym styrom uzovatelom, ktori dali filmu po 2 hviezdicky, by som nechal zrusit ucet. ()
Docela zdařilý přepis nelehkého a postrugacku mnohovýznamového románu o stejném názvu ..neb málokdo si dokáže ostříhat nehty cestou z Polabin na vlak do Rosic (u nohou). ()
opravdu dobré fantasy, které je na svou dobu a místo vzniku dovedně natočené, herecké výkony jsou kvalitní, ale celkoví dojem u mě zničil více než odporný jazyk originálního znění... prostě je to odporný, ale přetrpěl jsem to a výsledkem mi bylo velice příjemné osvěžení moderních výkalů. ()
O něco lepší než ruská verze z roku 2013. ()
Reklama