Režie:
Arthur PennKamera:
Burnett GuffeyHudba:
Charles StrouseHrají:
Warren Beatty, Faye Dunaway, Michael J. Pollard, Gene Hackman, Estelle Parsons, Denver Pyle, Dub Taylor, Evans Evans, Gene Wilder, Owen Bush, Patrick Cranshaw (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Americký film režiséra Arthura Penna Bonnie a Clyde patří dnes již do zlatého fondu světové kinematografie. Příběh dvou sympatických lupičů se odehrává v Americe třicátých let a je založen na skutečných událostech a skutečných postavách. Bonnie Parkerová se narodila v Roweně v Texasu roku 1910. Roku 1931 pracovala v kavárně. Pak se dala na dráhu zločinu. Clyde Barrow pocházel z rodiny nájemce půdy. V mládí vyloupil benzínovou pumpu. Byl odsouzen na dva roky, ale roku 1931 byl propuštěn za dobré chování. V tomto okamžiku začíná vlastní filmový příběh zločinecké dvojice, který je pojat spíše baladicky a s jistým nadhledem, aby pak nakonec gradoval v závěrečné orgii krutosti, v dnešním kontextu kinematografie ovšem množstvím krve dávno překonané. Film v době svého vzniku vzbudil velký ohlas a sklidil pochopitelně také mnoho cen. Jmenujme např. Oscara za vedlejší roli Estelle Parsonsové a kameru Burnetta Guffeyho, film měl ovšem ještě dalších osm oscarových nominací! V hlavních rolích pochopitelně zaujali Warren Beatty a Faye Dunawayová. Ta si vedle oscarové nominace odnesla za film i Cenu Britské akademie. (Česká televize)
(více)Videa (1)
Recenze (327)
Amorálna, rebelantská zábava s hviezdnym, veľmi sympatickým obsadením. Srdcom filmu je over-the-top chémia medzi Beattym a Dunaway. Niečo ako Easy Rider, akurát sa tu miesto fetovania a sexovania kradne a strieľa. Pozoruhodné, ako sa tvorcom tak závažnú tému podarilo udržať v tak odľahčenej a ľudskej rovine. Tarantino má tento film isto veľmi rád. ()
„A co si tak myslíte, že jsem?“ - „Číšnice.“ - „A čím se živíte vy, když nekradete auta?“ - „No, teď právě hledám vhodné zaměstnání.“ Třeba nějaké takové, při kterém člověk přijde hodně do styku s různými lidmi, cestuje, vyzkouší si různá auta, osvojí si zručnost, zlepší fyzičku, zažije adrenalin…tohle všechno ideálně splňuje bankovní lupič. A jistě i Roman Skamene by potvrdil, že není Bonnie jako bony...Jakože Dunaway je ve své roli perfektní a předvádí ještě dominantnější výkon než její mužský protějšek Beatty. A vůbec celý gang je k pohledání, zvláště vyniká ještě bratr v podání Hackmana, mimo tuhle zločineckou partu má sice jednorázovou, ale o to zábavnější roli Wilder, ostatně humor filmu nechybí. Ale převážně pohodová atmosféra se postupně dle očekávání diváka mění, a to docela tvrdě. Nakonec přichází zrada…a pocit prázdnoty. Ale byla to jízda, která za to stála. Stejně jako v případě o rok starší Štvanice znovu hodnotím 4* a na tvorbu režiséra Penna si v budoucnu ještě posvítím. „Nebudeš mít ani chvilku klidu!“ - „Slibuješ?“ ()
Bezstarostná a odvázaná jízda jedné zločino-milenecké dvojice za dobrodružstvím, penězi a zkázou. Výborný Warren Beatty a krásná Faye Dunaway, která si rolí v tomto filmu vysloužila čestné místo v žebříčku mých deseti nejoblíbenějších hereček, dělají z tohoto výrazného krimi ještě daleko víc. Potěší i Gene Hackman v jedné ze svých prvních rolí a možná taky (ne)potěší uřvaná Estelle Parsons, která za své neustálé stěžování a řvaní dostala oscara. Na rok 1967 je tenhle snímek pořádný nářez a tak to má být! ()
Arthur Penn (mj. KOLT PRO LEVÁKA, MALÝ VELKÝ MUŽ) a jeho nejspíš nejslavnější film. Tahle legendární a provokativní gangsterská klasika, má hned několik vynikajících, avšak zároveň pár úsměvných momentů, které způsobil čas. Co se herců týče - Hackman tradičně skvělý (jeho smrt je společně s kultovní závěrečnou přestřelkou, nejsilnější scénou filmu), mladičká Dunaway nádherná, Beatty lepší průměr. Kdo mi tady vždy strašně pije krev, je držitelka Oscara za zdejší roli (!!), nesnesitelná Estelle Parsons či přitroublý křupan Michael J. Pollard (jeho role má však důležitý význam). Jo a mihne se tady i pan Wonka... Největší problém mám s tím, že si ani při několikáté projekci k hlavním hrdinům nedokáži najít cestu a vytvořit nějaké pouto. Nejsou mi ani trochu sympatičtí, jako např. Newman s Redfordem v BCaSK, takže mi jich nakonec není vůbec líto. To je ale pouze můj problém. Jinak je to samozřejmě snímek vysoce kvalitní, originální a natočený velkým profesionálem. Čtyři a půl, zaokrouhleno s čistým svědomím nahoru, protože jde o klasiku a té se body neberou, ale jak říkám, až na dvě scény - emoce téměř na nule. ()
Bonnie a Clyde, to je příběh za všechny prachy. Romeo a Julie v „gangsta“ hávu. Jenže nic takového se v Pennově podání nenalézá. Místo psychologie a motivace postav jsou tu jen nelogické skoky v chování (Loupíme, chceš taky? Jasný!). Namísto osudové lásky a vzájemné jiskřivé chemie je to one woman show Faye Dunaway, která zastiňuje Clyda Warrena Beattyho takovým způsobem, až je bolestně jasné, že by se bez něj film vlastně i obešel. Navíc ta všudypřítomná „buranská“ nadsázka to v mých očích v mnoha scénách pohřbívá. Nevadí, že tam je. Vadí, že se s ní nepracuje s citem. Vrcholem je pak scéna přestřelky Barrowova gangu s policií a okolo zmateně pobíhající Blanche se sekáčkem. To je u mě synonymum největší možné filmové trapnosti. Naštěstí zbytek šlape, má to šmrnc a především tu již vychvalovanou Faye, která to drží Beattymu navzdory. ()
Galerie (123)
Zajímavosti (51)
- Skutočný Clyde Barrow bol vraj podľa klebiet bisexuál a Warren Beatty ho ako bisexuála aj chcel hrať, ale režisér Arthur Penn mu to vyhovoril. Namiesto toho bol vo filme impotentný. (ladko)
- Na konci filmovania mal režisér Penn k dispozícií 125 000 záberov. (marlon)
- Rolu Bonnie Parker odmietla Jane Fonda, pretože v tom čase žila vo Francúzsku a nechcela sa kvôli tomu sťahovať do USA. (ladko)
Reklama