Režie:
Hu GuanHudba:
Andrew KawczynskiHrají:
Haoming Yu, Yi Zhang, Wu Jiang, Qianyuan Wang, Xiaoqing Liu, Ethan Juan, Chen Yao, Kai Zheng, Xiaoming Huang, Ailei Yu, Jingwu Ma, Jiuxiao Li, Youhao Zhang (více)Obsahy(1)
Píše se rok 1937 a probíhá japonská invaze do Číny. Markantně lépe vyzbrojená a vycvičená japonská armáda decimuje čínské síly, složené převážně z rolníků a obsazuje jedno území za druhým. V Šanghaji se jejich postup na moment zastavuje, když se oddíl osmi set hrdinných obránců opevní v obřím obrněném skladišti na břehu řeky a s nasazením veškerých svých životů brání útočníkům v dobytí celé Šanghaje a postupu na hlavní město Nanking. Přesila je ovšem obrovská... (C0r0ner)
(více)Videa (1)
Recenze (58)
I dnes jsem věnoval nějaký čas druhé čínsko- japonské válce, ale s tím, že byl včerejší zážitek mnohem mocnější než ten dnešní. Čínští tvůrci totiž tentokrát v oblasti emocionálního ždímání notně přitlačili na pilu, což je opravdu škoda, protože se jinak až překvapivě drželi skutečných událostí. Příběh obrany skladiště proti mnohonásobné japonské převaze byl už sám o sobě skvělým námětem na film, takže mi zbytečné bobtnání scénáře přišlo jako znevažování statečnosti těchto nesporných čínských hrdinů. Snímek také ukázal v pravém světle , že tehdejší obránci demokracie změnili svůj původní postoj z nevměšování se (Asie) v pozdější přímou zradu svých spojenců (Evropa). ()
Po vizuálnej stránke dokonalé, z dostatkom akcie, no vzhľadom na premrštenú stopáž, sa snímok tak či onak nevyhol pasážam, vďaka ktorým divák stráca niť. Nie niť dejovú či príbehovú, tá je jasne daná, ale z pohľadu zachovania koncentrácie na samotný priebeh. Ja skutočne nemám príliš veľké pochopenie pre filmy, ktoré trvajú pól dňa, pričom popri ich sledovaní by človek stihol upiecť hus spolu so štedrákom. Dobrý, no zbytočne dlhý film, vďaka čomu sa vytráca samotná pointa v podobe nezlomného národu. Koniec koncov, preto teraz vládnu svetu. ()
To, že čínští filmaři umí točit skutečně velkolepě a dokážou natočit velké blockbustery, které jsou následně schopné konkurovat i americké produkci je již delší dobu známá věc. Dokázal to například Wolf Warrior 2 (který této sérii po průměrném prvním filmu napravil čest), Monster Hunt 1-2, Mermaid nebo Journey to the West 1-2. Osobně jsem ještě pár let nazpátek doslova čínské kinematografii propadl a následně jsem čínskou produkci úplně zapomněl nakoukávat (do jisté míry za to může i fakt, že jsem nenašel pořádné zdroje, kde čínské filmy sledovat). Náhle jsem ale na internetu objevil snímek The Eight Hundred a pochopil jsem, že zapomenout na bravurnost čínské produkce byl velký omyl. Čínská produkce sice totiž není dokonalá a stejně jako na každém trhu je možnost, že narazíte na průměrnost nebo vyložený shit, stejně tak ale i na kvalitní kusy a někdy dokonce pecky. Jako například právě The Eight Hundred. The Eight Hundred je zcela prvním čínským filmem, který byl točený kompletně ve formátu IMAX a pojednává o zásadním konfliktu, který je důležitou součástí čínské historie a přitom nejde o tak světově proslulý konflikt jako byla třeba Bitva o Normandii nebo Obléhání Dunkerque a přesto se povedlo natočit jeden z nejintenzivnějších válečných snímků uplynulých let, který se svou kvalitou vyrovná snímkům jako Zachraňte vojína Ryana, Dunkerk nebo 1917. Bez pardonu. The Eight Hundred je jednoduše intenzivní válečná řežba, která má parádní epické sekvence, velmi dobré herce, intenzivní emocionální náboj a je vyloženě strhující. Režisér Hu Guan natočil monumentální válečnou pecku, která patří mezi vrcholy čínské kinematografie posledních let a je až překvapivé jak se v některých motivech podobá Dunkerku Chistophera Nolana, kde se opět pracuje především s motivy statečnosti a snahou o přežití. A zároveň je to díky ratingu R neskutečně brutální, efekty jsou dokonalé a trikové sekvence tak skutečně působí realisticky a skutečně parádně se tu pracuje i se svými protagonisty. Je to vizuálně vypiplané a zároveň to celé skutečně není utržené ze řetězu a funguje jako realistický příběh. Tvůrci se snažili pojmout tento válečný konflikt co nejrealističtěji a zároveň je překvapivě tento film skutečně přístupný i lidem, kteří kroutí hlavou nad čínskou ideologií a není vyloženě patriotický i přesto, že se jí přece jen v jisté formě dočkáme. Právě ta bude pravděpodobně velkou překážkou pro všechny, kteří váhají nad viděním tohohle filmu, přesto je ale tenhle svět dle mého názoru přístupný i evropským divákům. Dá se možná polemizovat nad tím, že Guan celou dobu bere větší důraz spíše na ty akční sekvence a nějaká práce s postavami jde chvílemi na druhou kolej. Přece jen to ale není zásadní problém a především beru za úspěch fakt, že jsem s hrdiny soucítil a bál jsem se o ně. Nebyla to pro mě už jenom banda random čínských vojáků, postavy jako Lao Hulu, Duan Wu nebo Lao Suanpan se stali mými favority a přál jsem jim co nejlepší konec, který přežijí s co nejmenšími ztrátami. Funguje to silně i právě díky tomu, že se máte pocit, že jste součástí té válečné řežby a další kulka dost možná trefí vás. Jsou tam parádní dech beroucí akční sekvence, které diváka prostě ponoří a tohle je zcela určitě válečný klenot, který se v následujících letech vyplatí uchovat a cpát ho co nejvíce lidem, aby se dočkal uznání i mimo Čínu. O Číně si můžete myslet cokoliv, fakt, že z ní pochází jeden z nejlepších filmů roku ale nezapřete. Díky formátu IMAX to vypadá velkolepě, zároveň to ale bravurně pracuje s postavami, emocemi, vizuálem a jednoduše parádním soundtrackem Andrewa Kawczynskiho. Vysoké kvality The Eight Hundred dokazují jediné- Nebojte se podívat na nějaký film jenom kvůli tomu, že je například právě z Číny. Zcela zbytečně byste totiž skutečně mohli přijít o výživné filmové pecky, kterou je například právě The Eight Hundred...... () (méně) (více)
Rozhodně zajímavá záležitost ! Někomu bude možná připadat ve filmu nereálná existence toho neutrálního území koncese, ale tak to skutečně bylo. Šhanghaj bylo na tehdejší poměry megaměsto. Svůj velký vliv zde měli Britové, Amíci a Francouzi. Tyto země měly vlivná obchodní centra a z těchto center vznikla Francouzská koncese a mezinárodní britsko-americký setlement. Centra to byl západní svět se svým tehdejším luxusem a koloniálním stylem. Kolem těchto center byla pravá tradiční mnohdy středověká Čína. Chudé domečky, slumy, opravdové lidské mraveniště. V roce 1937 zaútočilo Japonsko na Čínu a čínské čtvrti Šanghaje velmi rychle dobylo. Koncesí si Japonci nevšímali, protože nechtěli mezinárodní konflikt s mocnostmi. Až po zbabělém útoku na Pearl Harbor, kdy USA a Anglie vyhlásila Japoncům válku se Japíci vrhli i na zbytek Šanghaje. Modří už vědí a nebo ti co četli krásnou knihu J. Ballarda - Říše slunce. Ano tady začíná příběh britského chlapce, který byl i zfilmován pod stejným názvem jako nese kniha. Tento recenzovaný čínský film ale mapuje tu první etapu bojů, kdy z celého města zůstalo v rukou Číňanů už jen dobře opevněné skladiště. Je skutečně absurdní, že si stačilo vynést židličku na nábřeží a sledovat přes vodu v reálu boje mezi odhodlanými obránci a zuřivými Japonci. Docela bych se bál zbloudilých včeliček... Zejména pro obránce musel ten svět na druhé straně vypadat v tomto ohledu jako nějaký surrealistický sen... Čína umí točit slušné filmy to už nám nejednou dokázala. Bojové scény jsou bezchybné i akce. Horší je to s tou asijskou uřvaností plnou slziček, byť tady naštěstí nebyly žádné vzpomínkové flashbacky. Čeho tam bylo ale přesmíru byl patriotismus. Toho tam bylo tolik, že i nejeden soudobý ruský válečný film vedle toho vypadá jak Babicovo vaření. Čína je teď na koni a tak pochopitelně chrlí tyhle národní snímky utvrzující ulidu národní hrdost a já si říkám proč vlastně ne (samozřejmě v titulcích se nezapomene, že to díky komunistické straně...). I nám by neškodilo natočit pár válečných filmů, ze kterých by bylo zřejmé, že Češi opravdu nejsou národ, který nikdy pořádně nebojoval. Bohuže na to po Marhoulově Tobruku nikdo neměl jak říká Mirek Topolánků gule. Dávám za 3 výstřely z japonského tanku Či-Ha. * * * ()
Mile překvapil námět, v němž nehrají titulní roli vojska čínských soudruhů, ale převážně Čankajškovi vojáci. Odvaha se cení a podle očekávání to vládnoucí garnituře nešlo pod nos. Dalším plusem je absurdnost prostředí, v němž se konflikt odehrával, kdy se bojující strany ocitly v jakési válečné divadelní hře, kterou z bezpečí za řekou pozorovali jak jejich krajané, tak Evropané či Američané pobývající v britské části Šanghaje. A nakonec je tu technická stránka věci a kvalita akčních scén, kde jsou vynaložené peníze prostě vidět. Na druhé straně stojí všudypřítomné gerojství a patos, což jsem se zpočátku snažil přehlížet, ale zkrátka a jednoduše to nešlo. Některé scény, jako to z vlajkou, sice působily efektně, ale člověk se při nich chtě nechtě musí usmát. A nelíbil se mi ani pohled na cynické bělochy sázející se o to, jak dlouho obránci vydrží. Celkově to vidím na mírný nadprůměr. 60% ()
Galerie (91)
Photo © Youplanet Pictures
![The Eight Hundred - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/166/378/166378205_6ebdc2.jpg)
Zajímavosti (7)
- Film obsahuje potitulkové scény. (Duoscop)
- Proti značně přibarvené filmové verzi ustupovalo ze skladiště do britské koncese 376 vojáků, přičemž jich na mostě pod japonskou palbou padlo asi deset. (Necrotongue)
- Letouny útočící na vlajku na střeše skladiště byly palubní stíhací stroje Mitsubishi A5M (ve spojeneckém kódu Claude) vyzbrojené dvěma synchronizovanými kulomety ráže 7,7 mm. Jednalo se o přímého předchůdce nejznámější japonské palubní stíhačky Mitsubishi A6M (Zero). (Necrotongue)
Reklama