Režie:
Jindřich PolákKamera:
Jan NěmečekHudba:
Evžen IllínHrají:
Jiří Bednář, Jiří Hrzán, Svatopluk Matyáš, Elsie Randolph, Joan Seton, Charles Cameron, Jana Nováková, Gunter Schoß, Winston Chrislock, Vojtěch Holý (více)VOD (2)
Obsahy(1)
Děj filmu se odehrává za druhé světové války v Anglii. Nebeskými jezdci jsou nazýváni letci britské RAF. Proti německým fašistům v této jednotce bojují bok po boku Angličané, Kanaďané, Poláci a Čechoslováci. Film líčí dramatické příhody posádky anglického bombardovacího letounu typu Wellington, kterou tvoří Kanaďan, dva Angličané a tři Čechoslováci. Střízlivým způsobem, nesporně poznamenaným britským civilismem, vypráví o hrdinství řadových bojovníků, nečinících si nárok ani na slávu, ani na vděčnost národa. Podle slov režiséra J. Poláka měl být snímek „alespoň částečným splacením dluhu těmto lidem“. (Bontonfilm)
(více)Recenze (346)
Byla to kratičká chvilka, kdy se dala natočit tato pocta československým letcům v Anlgii za druhé světové války, a je štěstí, že ji Jindřich Polák využil tak skvěle, jak to nakonec yvšlo. ()
Československá kinematografie mapuje období 2. světové války skutečně ze všech možných stran. Zde překonává vše doposud natočené. Téma zakázané, téma tabuizované, režimem dušené, přesto natočené...ve finále se jedná o neuvěřitelný počin. Polákův protest a volání po záslužné úctě československých válečných letců ve službách královského letectva. Anglo - česká atmosféra, radovánky za těžkých časů i drsné drámo. Jedna z životních příležitostí Jiřího Hrzána potvrdit svou hereckou univerzálnost....politicky naprosto svobodná a plně vypovídající, žel silně depresivní filmová záležitost... ()
Asi nejlepsi cesky valecny film. Take skvela knizka. ()
Myslím, že se nevyhnu srovnání se Svěrákovým Tmavomodrým světem. Ten je totiž o stupínek horší. Proč? Především se Poláčkovi (narozdíl od Svěráka) nepodařilo naše letce v RAF zesměšnit. Film je opravdovou nefalšovanou poctou našim pilotům. Hrzán je jednoznačně hvězdou filmu a díky němu jsem se v první polovině pěkně nasmál. Ve druhé polovině mi ale úsměv z tváře zmizel. Když si v nemocnici jeden z našich pilotů, kterému ohořel obličej, sundal roušku a odhalil tak tvář bez rtů, nadzvedl se mi žaludek. Poslední záběr filmu, kdy spolu Čech a Němec společně sedí v záchranném člunu, je opravdu to nej, co tenhle film nabízí (a Svěrákův nemá). ()
Tomuto snímku tleskám! Je to zasloužená pocta vyzdvihující hrdinství letců RAF za 2. světové války. Je to nejlepší válečný československý film, vrcholné dílo Jindřicha Poláka jemuž novější Svěrákův snímek Tmavomodrý svět nesahá ani po kotníky ( ikdyž nutno říci, že oba snímky se vydaly jinou cestou ). Snímek zde ukázal skutečný ( tehdejší) život československých letců ve službách Anglie. Je to dostatečně přesvědčivé, sugestivní a strhující. Výborný výkon ( životní ) tu podává Jiří Hrzán ( škoda jeho předčasného konce ) , ale i Jiří Bednář a vlastně všichni zůčastnění. Všichni hrají až překvapivě civilně, což snímku pouze prospívá! Režisérovi Jindřichu Polákovi se zde podařilo namýchat výborný kontrast mezi výcvikem letců, válečnými scénami a " obyčejným životem " letců. Opravdu parádní snímek a jediná skutečná pocta našim válečným leteckým hrdinům! S nesmírnou radostí uděluji tomuto snímku plné hodnocení! ()
Jak tak tu čtu komentáře, srovnáváte tento film s Tmavomodrým světem a tím je to tu rozděléné na dvě skupiny. Já bohužel nepatřím ani do jediné. U Nebeských jezdců mi chybělo pořádné drama s příběhem, napětí s akcí, která mě donutí mít oči přilepené na obrazovce a Tmavomodrý svět měl zase hroznou stylizaci ale zase slušnou režii, kterou Nebeští jezdci tak postrádají. Spousta scén tu byla zbytečných a celkový pocit po zhlédnutí moc příjemný zrovna nebyl. Ani jednomu nemohu dát více než tři hvězdy a hodnocení je tady až moc přepálené. ()
Pozeral som Nebeských jazdcov z pohľadu dnešného diváka, čiže som nepremýšľal nad tým, čo ten film vo svojej dobe znamenal. No a asi preto nie som schopný mu udeliť plný počet. Spočiatku ma príliš nebavil, nie som fanúšikom onej hrdinskej, i keď nie patetickej a národniarskej oslavy domnienky, že my sme boli tí správni chlapi na svojom mieste a bez výnimky. Stále nie som uzrozumený s tým, že letci, zhadzujúci bomby na mestá sú stopercentne kladní hrdinovia. Lenže postupne prichádzali stále silnejšie a silnejšie scény a aj z Nemcov sa stali nakoniec ľudia, nielen anonymné zlo v lietadlách. Nakoniec potešila aj dramaturgia a odklon od klasicky rozprávaného príbehu, čím sa Polák priblížil realite. ()
Jo, mně se to tedy rozhodně líbilo. Zajímavý příběh o českých letcích ve službách spojeného království. Nádherná ústřední hudba. Zajímavé herecké seskupení. Slušně zahráno. Vzhledem k roku 1968 až nebývale pěkná herečka a méně než ucházející efekty, o které tu však rohodně nejde. Myslím, že je trošku škoda, že manžel Jany Novákové byl údajně mírný žárlivec a ukončil její nejenom hereckou kariéru dříve než stihla pořádně začít. Mně se v tomhle filmu líbila velmi. Nějak se mi bohužel nepodařilo docílit nějakých emocí, což považuji za mírné zklamání. Svoje hodnocení bych viděl někde kolem 3*, ale takových těch lepších. P.S. Možná hodnocení časem zvýším až se mi film usadí. ()
Nemyslím si, že to je koukáním do pozdních nočních hodin. Jsou filmy, které nepustí ani v šest ráno po tahu. Nebeští jezdci jsou totiž další z řady hodně dobře umístěných československých filmů, které mne naprosto míjejí. Absolutní nezáživnost a nuda, neschopná zaujmout, pročísnutá čas od času Prckovým extempore či tragickou angličtinou, která rve uší... 10% ()
S filmom nemám najmenší problém, iba s hodnotením a komentárom. Nemám záujem ísť v tomto prípade proti všetkým, pretože každý človek má právo na svoje predstavy a ideály a je veľmi citlivý na ich spochybnenie. Takže hodnotenie nechávam na neutrálnych troch hviezdičkách a vyhnem sa nielen porovnávaniu s Tmavomodrým svetom, ale aj s ostatnými vojnovými filmami. Nie je vhodné byť v niektorých prípadoch konfliktný. ()
Film, který velice přesvědčivě ukazuje život československých letců v Anglii. Narozdíl od Tmavomodrého světa není moc akční ani moc romantický, ale je silný, působivý, věrohodný a perfektně natočený. ()
(3x) ,,Prezident nás bude vítat, plno ženských, květin, tulipánů..." Nestalo se, napokon nejen pro tragický osud protagonistů. Nakonec i ty hroby a pomníky padlým československým(!) letcům, které vidíme v úvodní scéně, postavili Angličané! Tahle dodatečná pocta in memorian v podobě filmu z dílny Jindřicha Poláka je snad vedle Sequensova Atentátu naším nejlepším válečným filmem. Jednak pro téma, které vzdává hold účasti našich leteckým aktérům západního odboje v Anglii a jednak pro výborně sestavený dokumentarní rámec v podobě pečlivě vybraných archivních záběrů, které souběžně propojují hrané scény z válečných akcí. Oceňuju taky celkové vyznění filmu, kde letci nejsou pouze super hrdinové, ale normální živí lidé, prožívající vedle své válečné činnosti i každodenní starosti, trocha i té zamilovanosti a mají smysl pro humor. Dobrodružství, ke kterým bylo potřeba hodně odvahy, postupně vygradují až do strhujícího závěru, ze kterého v posledních minutách bere dech, včetně nenápadného navázání přátelství mezi nepřátely v posledních těžkých minutách nekonečného umírání... Experimentování se scénářem s autentickým vyzněním dialogů, byť v drvivé většině v angličtině s titulky, rozhodně zabodovalo, stejně jako obsazení málo známých tváří i mnoha cizinců. Spolu s Hlídačem (1970) asi nejzajímavější filmová role a výkon Jiřího Hrzána. Vynikající výběr hudby (zejména titulní skladba Riders In The Sky). 100% ()
Nádherná hudba. Zajímavý děj. Pomník pro některé lidi, co jsou pro mě hrdinové, anebo si tu iluzi chci v sobě držet! ()
Klenot české kinematografie! ()
Věrohodný film ve vší kráse, jemné tragičnosti i komičnosti (excelující Hrzán) reálných situací (střízlivá britskost se přenesla i do českého uchopení tématu), včetně výběru hudby. ()
Neokázalý komorní, ale nesmírně silný film, který vznik v jediném kratičkém období kdy to bylo možné. Člověk přitom žasne nad tím, s jakým minimem prostředků film vznikal, aniž by to na něm bylo výrazněji poznat... Ano, samozřejmě v něm chybí souboje a na dnešní dobu je skutečně velmi málo akční... To je jistě daň právě tomu, že filmaři měli k dispozici jen několik málo letadel a navrch interiér letadla postavený v ateliéru na Barrandově. Toť vše, nepočítám-li navíc výběr autentických dobových filmových materiálů, které jsou do filmu také zařazeny. Na druhou stranu, právě díky tomu, že film neoslňuje souboji či akčními scénami je jeho výpověď tak koncentrovaná, opravdová a silná. Nelíčí jenom pohledné hrdinství, nelakuje na růžovo, neuhýbá před smrtí, strachem, bolestí... Jeho shlédnutí se podobá návštěvě toho vojenského hřbitova v úvodu filmu. Sluší se tiše smeknout... ()
nejlepší český nekomediální film! obličej toho pilota, který si sundá obvazy a nemá rty, mě bude ze spaní strašit ještě dlouho. ()
Celkem tradiční válečná zápletka o přátelství a umírání natočená poetikou české Nové vlny. Nejprve mi vadila odosobněnost, s jakou kamera sleduje hlavního hrdinu, ale tak od půlky se to díky Hrzánově postavě velmi polidštilo a mě začal bavit. ()
A zase mě to nutí si řikat, proč ty nejlepší herci umíraj předčasně. ()
Nafta v plicích. (.......................................................................................) //Dodatek aneb něco zbytečných slov pro Beastmastera: Ve svém průběhu průměrný až lehce nadprůměrný sympatický film, silný dvojím: Zaprvé už tím, že byl natočen, kdy a proč byl natočen a jak přistupuje k tématu. Což bych vše shrnul jako „integrální kontrastnost“, míněno následovně: Napětí mezi názvem, opakujícím se „hrdinským“ hudebním motivem a prostou skutečností, že ti kluci dobrovolně chcípali za svobodu vlasti a celé Evropy na jedné straně a jejich nesmlouvavým zobrazením jako obyčejných „neuvědomělých“ vojclů, se vším, co k tomu patří (a co netřeba vykládat nikomu, kdo byl na vojně) (čemuž je zase jinak kontrastní epizoda se zrcátkem) na druhé straně, dodávající poctě těmto národním hrdinům zvláštní a velmi silnou působivost (čímž se vymyká nejen dobově propagandisticky idealistickým hrdinským epopejím, nýbrž i obecně retušovacím tendencím pohledu na národní hrdiny, srov. Tmavomodrý svět), je situováno (totiž to napětí) ještě jako jeden z členů napětí dalšího, vnějšího, jež vytváří s tím, co všechno po roce 1948 konotovalo s pojmy „anglán“, „angličtí letci“, „311. peruť“ apod., a že tato tématika byla vlastně tabu. K dosavadnímu mi stojí za připomenutí neokázalost zmíněného hudebního motivu a scéna na tancovačce, když anglický band povstane a HRAJE DÁL, nebo kontrast rozdělování dědictví (David se koupe) a salutování (Kdo? Tomík.). Zadruhé je tento film silný svým závěrem (SPOILER): Ta finální situace zdaleka není jen morálním protiválečným výkřikem; vzhledem k celému dosavadnímu průběhu (především vzhledem k tomu, co ve filmu není, co netématizuje, čeho si nevšímá) působí jako facka, jako šok, jako přechod do jiné dimenze. Najednou se nacházíme v úplně jiném patře skutečnosti, což platí doslovně. Až dosud se vše střídavě odehrávalo na zemi a ve vzduchu: země je zázemí, pohodlí, bezpečí, život, odpočinek. Ve vzduchu probíhá boj a neustálá hra se smrtí. Tu potom představuje moře. Kdybychom po sestřelení našich chlapců viděli prostě jen jejich pád do moře a smrt, bylo by vše „v intencích“. Jenomže tím se nekončí, pohled je přinucen do této nemožné dimenze, v níž jsou s nepřítelem „na jedné lodi“. Pád do moře tak vytváří přeryv, jímž posledních pět minut odsouvá celý předešlý film kamsi do zadní komory paměti, najednou vidíme celé dění jaksi zespoda (kterýžto dojem je podpořen i tím, že v dosud dvojjazyčném filmu náhle zní němčina). Tedy ještě jeden, a sice naprostý, kontrast. Snad způsobem, jakým se dívá kamera nebo nevím čím (nerozumím těmto věcem) zasahuje film diváka (mne) podivnou atmosférou této scény; nemám samozřejmě pocit, že „jsem tam s nimi“, obestírá mě to však něčím tajuplně známým. Jakobych už někdy sám byl takto ve člunu na pustém moři, sám se soudruhem nepřítelem.// KONEC SPOILERU (Poznámka k Hrzánovi: Škoda, že nemá víc silných filmových rolí než jednoho retarda a jednoho kašpara. I po zhlédnutí Nebeských jezdců nicméně zůstává Hlídač největším filmovým Hrzánem, to je bez debaty.) () (méně) (více)