Kamera:
Jack CardiffHudba:
Allan GrayHrají:
David Niven, Kim Hunter, Robert Coote, Kathleen Byron, Richard Attenborough, Bonar Colleano, Joan Maude, Marius Goring, Roger Livesey, Edwin Max (více)Obsahy(1)
Pilot Peter Carter se vrací ze své 67. válečné mise. Je – kromě mrtvého radisty – sám na palubě neovladatelného stroje, který už dávno ztratil podvozek a letí jen na jeden motor. A nemá padák. Může vůbec člověk z takovéhle situace vyváznout živý? Zdálo by se, že nikoli. A přesto se Peter po seskoku bez padáku probudí z bezvědomí na břehu moře a pomalounku začíná věřit tomu, že nezemřel. Jenomže jak je to možné? Stal se zázrak? Nebo se kdesi na onom světě stala chyba? Ať tak či tak, Peter žije a je odhodlán za svůj život bojovat třeba i proti samotnému nebi... Snímek, bezprostředně reagující na druhou světovou válku a mimořádně oceňovaný v odborných kruzích, je kromě neotřelého příběhu nesmírně zajímavý a působivý také po formální stránce (pozemské scény jsou barevné, „nebeské“ scény černobílé). Film, který získal řadu cen, je dílem scénáristicko-režisérské dvojice Michael Powell a Emeric Pressburger. Roli Petera Cartera ztvárnil David Niven (1910–1983), známý z nesčetné řady britských filmů. (Česká televize)
(více)Recenze (65)
Příjemný a pozitivní film, s několika typicky britskými dialogy, a se závěrečnou - americkou - soudní pří. Snímek se hrozně moc snaží najít pozitiva ve vztazích Američanů a Britů, a tak nějak je sblížit za pomoci v podstatě jednoduché historky o lásce. V některých pasážích je film již zbytečně natahovaný, také soudní proces mohl být kratší. Nebýt zde skvělé herecké výkony, asi bych hodnotil hůře, spíše jako červenou knihovnu. ()
Fantastická romantická dráma o otázkach života a smrti a tej nadpozemskej lásky, ktorá je najsilnejšia zo všetkých. Idealizovaný príbeh je pochopiteľný, práve skončila vojna a tento film dokázal rozplakať i potešiť a hlavne dať divákom silu, že láska dokáže poraziť aj smrť. Zaujímavosťou je prelínanie farebných a čiernobielych scén na lepšie zvýraznenie prostredia, v ktorom sa odohrávajú scény. ()
Ztracená, snad už zapomenutá perla. Mladý hrdina, letec, zázrakem (vlastně spíš nedopatřením) unikl smrti. Při pádu se nebeskému průvodci ztratil v mlze. Po probuzení na pláži se zamiluje do dívky.Hned na to ho navštíví posel, a chce si ho odvést. Jenže to se mladému pilotu nelíbí a rozhodne se odvolat u nebeského soudu. Během filmu pak sledujeme jednotlivé návštěvy nebeského posla (plné sofistikovaného humoru), ale i snažení hrdinových přátel zbavit ho těchto halucinací. Film nakonec vrcholí operací/soudem. Do detailu promyšlený scénář. Vtipný, dramatický, často překvapující. Dojemný, v neposlední řadě.Tento film byl natočen na technicolor. Toho Mike Powell využil coby způsobu odlišení scén pozemských a nebeských. Různě si tedy pohrává s barevností, a výsledek působí neotřele i dnes. Je to perfektně fungující klasika - boží mlýny melou pomalu, ale jistě – chtělo by se říct. Svým obsahem vás však přesvědčí o opaku:-) ()
Archaická pohádka, které však schází jakékoliv kouzlo. Jen úvod, kdy se pilot loučí s neznámou operátorkou, byl líbezný. Pak se přešlo k nebeskému soudu, který měl veškeré atributy soudu pozemského a byl veskrze protivný a zdlouhavý. Zajímavostí je, byť pro film z roku 46 nijak překvapivou, že porota rozhodující o právu na život byla složena pouze a výhradně z mužů. ()
Vizuálne hrátky vyčnievajú nad chabým príbehom ( mohlo sa to predsa len romantickejšie a dramatickejšie napísať ) a je jedno šťastie, že ich tu máme. Ináč by táto melodráma nudila veľkolepo. ()
Je to z velké části vlastně sentimentální blábol, který navíc v mnoha ohledech stihnul zestárnout.. ale je to uchopeno nesmírně poutavě a především výtvarná stránka s naprostou lehkostí háže do placu nápady a obrazy které stojí za uznání.. 3,5 ()
Všetky vôbec tie najromantizovanejšie a najidealizovanejšie posolstvá sú v rukách EP a MP v lahôdkovom podkutí. Pevne vystavená kostra so silnými vizuálnymi motívmi je podopretá výborným scenárom a vypointovanými myšlienkami skutočne ako z veľkej knihy. Jeden z tých filmov, ktorých dobová naliehavosť zračí i do ďalekej budúcnosti a nikdy neostáva v akomkoľvek prípade staromódna. Aj zvolený prístup ide subvenčne ruka v ruke s pochopením odkazu filmu a nikto naň nemôže povedať krivé slovo v zmysle pohľadu na tak vážnu tému, ktorú predostiera. By som sa nečudoval, keby Niven bol po Guinnessovi druhou voľbou pre Davida Leana. ()
Pathos a limonáda (občas ředěná humorem) v technicky dokonalém provedení. Technicolor má kouzlo a jeho střídání s černobílým filmem je působivé. Představy byrokraticky vedeného nebe, kde má v nebeské kartotéce každý složku, a kde vstupy jsou asi rozlišeny profesně, neb zde uvidíme přijímací nebeskou kancelář pro padlé piloty, které přijímají sličné a korektní andělice v šik uniformách a kde každý musí nástup do ráje a vyfasování páru křídel stvrdit vlastnoručním podpisem, jsou zábavné. Nechtěný humor pak vyvolává americký žalobce nebeského soudu (za živa povstalec z bojů za nezávislost), který, chtěje dokázat, že nějaký Angličan to s poctivou americkou dívkou nemůže myslet vážně, obviňuje Angličany z imperialismu a válčení v cizích zemích. Dnes by musel na takový argument rezignovat. Nejzábavnější byl posel, v podobě zženštilého francouzského hejska z dob direktoria. ()
Nic není silnější než láska. Jasně, je to propagační, ale tak po válce se není čemu divit. Co je mnohem důležitější, to je skutečnost, že je to nápadité (nejen použití černobílých a technicolorových scén), je to místy nádherně velkolepé a krásné ve své romanci. Tohle j snímek, který snadno přežil i svou dobu a má co říct i dnes. Bohužel je smutné, že tu věc s tou láskou pořád ignorujeme. ()
ocenenia : MFF Cannes 1986 - nesúťažný výber ()
Fajny film, akysi vylet do sveta mladeho cloveka, ktory leti na lietadle len s jednym motorom, padak je v hajzlu, posadka tiez v hajzlu, ... no a vhodne sa prelina svet fantazijny so svetom realny, o Davidovi Nivenovi som vedel, lebo hral v znamom filme Murder by Death 1976. Kim Hunter /Paneta Opic 1968/ bola fakt skvela : 70 % ()
45. MFFKV První ze tří filmů Pressburgera-Powella, které jsem zhlédl v jejich poctě. Tento film je úchvatný, už tolikrát jsem o něm slyšel, přestože u nás je takřka neznámý. (České titulky neexistují) Jeho hravost a nadčasovost zaručuje, že se nikdy neztratí. ()
90% Lze jen doporučit a to nejen kvůli zajímavou hrou s Technicolorem. Ať už v odlišení dvou různých světů, či ve vtipném použití ve vlastním příběhu. 45. KVIFF ()
Tento film me svym nametem uz tak moc nezaujal. Kdyz k tomu pridam i zpracovani cele latky a nepresvedcive herecke vykony... V mem hodnoceni se nedostanu ani na prumer. ()
Druhý břeh. To je, oč tu jde. Jest hřebem andělského biřice. Impresária - pokušitele pozemské konečné. Prodloužený čas si žádá, zaslouží si jen ten, kdo má doopravdy rád citový nektar, který bere dech. Rozplyne se kříž nad ním, prozatím. Svět "tam nahoře" posvětí světla bytí. Žíznit budou hroby těla. Zelenat se vzlety léta duše. ()
Vizuálně a trikově jako o dvacet let mladší film a i obsahově to bylo zajímavě a originální, jenom mi přišlo, že celá ta myšlenka mohla být vytěžena lépe na úkor té průhledné milostné zápletky. Každopádně ale velmi neobvyklý film. 80% ()
Po x rokoch, odkedy ma ČERVENÉ ČRIEVIČKY nechali v nemom úžase, iba druhý film dua Powell - Pressburger. Takže očakávania boli veľké - ale zámerne som si nič vopred nezisťoval, absolútne som netušil, do čoho idem. Výsledný zážitok bol o to ohromujúcejší. Ťažko povedať, o čo ide bez totálnej popisnosti, takých filmov mnho nie je a v súčasnej kinematografií pochybujem, že by som našiel ekvivalent... Ostatne ťažko určiť už i len žáner.. OTÁZKA ŽIVOTA A SMRTI je filozofická melodráma a súčasne alegorické fantasy, ktorým okato, ale aj v rámci príbehu organicky, rezonuje otázka anglo - amerických vzťahov. Okorunované je to samozrejme vizuálnou podobou a hrou s farbami, ale aj prehliadka výrazných hereckých typov stojí za to. ()
Bez súdu by to asi nešlo, ale aj tak veľmi slušný film. Pracuje s výborným nápadom, a dostal ho do podoby, za ktorú sa nemusí hanbiť ani dnes, po 75 rokoch. ()
Reklama